Norges hellige Kilder efter Reformationen. 



Af 



Dr. theol. A. Chr. Bang. 



Blandt de Naturgjenstande, der i den hedenske Tid blev 

 dyrket inden hele den germanske Verden, indtager Våndet, 

 især rindende Vand, en ikke ringe Plads. Af hvilken Be- 

 tydning denne Kultus har været, og hvor dybe Radder den har 

 havt i Folkelivet, fremgaar tydeligst af den Omstændighed, at 

 den paa sine Steder har holdt sig lige til denne Dag. Ogsaa her 

 stoder man paa samme Overgang, som man ellers saa ofte bliver 

 var. De hedenske Kilder ere blevne katholicerede, forsynede 

 med en eller anden Helgens Navn, især dog St. Olafs. Saa- 

 ledes legaliseret i den katholske Tid gik Kilde-Dyrkelsen med 

 saa mange andre Levninger fra gamle Dage over i det lutherske 

 Tidsrum; dels ignoreret, dels bekjæmpet er den paa de fleste 

 Steder efterhaanden ophørt, medens der paa andre Steder endnu 

 findes de Kilder, der af og til er Gjenstand for Dyrkelse ved Nat 

 eller ved Dag. 



Jeg leverer i det følgende en Fortegnelse over de hellige 

 Kilder inden vort Lands nuværende Grændser, som jeg har kun- 

 net efterspore. 



1. Haugs Kilde ved Trømborg Annexkirke i Eids- 

 berg. 



Denne „Sundhedskilde" blev i forrige Aarhundrede søgt af 

 „hele Skarer"; endog Folk fra Sverige reiste hid for at hente 



Vid.-Selsk. Forh. 188 5. No. 6. 1 



