12 



L. B. STENEESEN. 



[No. 12. 



torvet"; 1 men om dette Torv høre vi intet nærmere, og man kan 

 altsaa ikke derefter bestemme Hefaisteions Beliggenhed. 



Ifølge Aristofanes-Scholiet laa Kolonos Agoraios eller „Mi- 

 sthios", som den der kaldes, bag „Makra Stoa". Denne „lange 

 Hal" omtales imidlertid slet ikke ellers i Litteraturen; den nævnes 

 kun engang i en Indskrift fra Iste Aarhundrede før Kr., hvor 

 der tales om Opstillingen af en Æresstatue rcpo t^]sv Kspatxsixt» 

 txaxpa^ gt[oolc. 2 Men dette fører os aldeles ikke videre. Man 

 har vistnok ved forskjellige Kombinationer søgt at identificere 

 denne „Makra Stoa" med en af de Haller ved Torvet, hvis 

 Navne vi kjende andenstedsfra, 3 Men ingen af disse Kombina- 

 tioner er holdbar, og man kan saaledes af hin Notits, at Ko- 

 lonos Misthios laa bag Makra Stoa, intet slutte angaaende Belig- 

 genheden af Kolonos. 



1 Bekker An. Gr. I S. 316, 23; Andoc. de myst. 40. Se Wachsmuth 1. c. 

 S. 180 og Rh. Mus. X. F. XXIII S. 8 f. Det hos Andokides (ioibv 8é 

 Eucp-fjixov . . . sv tu.» yaXy.sim xaft^usvov dvayaytbv auxov zic, to HcpaiøxeuN 

 -/.. t. /..) omtalte ^aXxslov, en Smedie eller Bod, har staaet paa Jerntorvet ; 

 høiere oppe, paa Kolonos, laa Hefaisteion. Som Wachsmuth gjør opmærksom 

 paa, var dette Jerntorv forskjelligt fra Dagleiernes Plads, ved hvilken Eury- 

 sakeion laa ; se ovfr. S. 8 f. 



2 Wachsmuth 1. c. S. 178. Milchhofer 1. c. S. 151. — Af Pausanias's Ord om 

 Hefaisteion se vi, at Kolonos Agor. laa bag Stoa Basileios; i Aristofanes- 

 Scholiet heder det, at Kolonos Misthios laa bag Mak r a Stoa. Men heri 

 er ingen Modsigelse; i sidste Tilfælde menes nemlig særlig Dagleiernes 

 Plads; smlgn. foregaaende Note. 



3 Wachsmuth 1. c. , hvor vises, at den ikke er identisk med Kongehallen. 

 AJmindeligst tænker man paa Poikile og tager Ælian. V. H. 13, 12 med ved 

 denne Kombination; se herom ovfr. S. 7 2 ). Man har ogsaa tænkt paa 

 „Herme-Hallen u eller en af de Haller, som Pausanias I 2, 4 siger, laa ved 

 den Gade, der gik til Torvet fra Porten, han kom ind ad (d. e. utvivlsomt 

 Dipylon; se Milchhofer 1. c. 160 ff. og den der anførte Litteratur). Dette 

 er da ikke andet end rent ud Gjætninger; om hin „Herme-Hal" vide vi ikke 

 engang med Sikkerhed, at den laa ved Torvet (Wachsmuth S. 204 2 ). Man er 

 overhovedet slet ikke berettiget til at gaa ud fra, at Makra Stoa skal være 

 identisk med en af de Haller, som omtales andensteds. En saa anselig Byg- 

 ning som Attalos's Stoa nævnes jo kun en eneste Gang i Litteraturen, og 

 det ganske i Forbigaaende; tænker man sig — hvad der er godt muligt — , 

 at Makra Stoa ligesom Attalos-Hallen har været et Udsalgslokale, en „Torv- 

 Bazar", bliver det let forklarligt, at ingen af de klassiske Forfattere har nogen 

 Bemærkning om den. — Milchhofer 1. c. S. 167 vil identificere Makra Stoa med 

 Attalos's Stoa af samme Grund, som bringer ham til at søge Hefaisteion ogAfrodi- 

 sion over Torvets Sydost- Hjørne; det uberettigede heri skal eftervises nedenfor. 



