6 



E. F. B. HOEN. 



[No. 20. 



Gavn. I et fremskredet Samfund opfatter den dannede Mand 

 ogsaa sit Arbeide som en Ny deise. Hans Intel] igents lader ham 

 gjennemskue den hele Rhythmus, se dens Skjenhed og Harmoni 

 og tillige blive opmærksom paa, at paa samme Tid, som han 

 virker for det hele Samfund, giver han ved sit Arbeide Stødet 

 til en gavnlig Bevægelse, der vender tilbage til ham selv. Men 

 et saadant Ideal vilde, hvis det lod sig gjennemfore, lede til et 

 mat og formindsket Arbeide. At Arbeidet er livligt og energisk, 

 kommer af, at man trænger til et Overskud, som komme de 

 Ikkearbeidende, f. Ex. Bern og Oldinge og Syge eller uproduk- 

 tive Medlemmer, saasom Forbrydere, Krigsfolk, til Gode. Evolu- 

 tionslæren, Udviklingstheorien medfører denne Mangel paa Ide- 

 alitet. Herved opstaar da et stærkere og livligere rhythmisk 

 Liv, som nærmere kan bestemmes, og som vil meget ligne en 

 Pendels Svingninger. — Vi skulle se nærmere paa dette, da det 

 belyser den helt igjennem mekaniske Lov, som paa dette Felt 

 gjør sig gjældende. 



En Pendels Svingning beror, som bekjendt, paa et vexlende 

 Forhold mellem Tyngde og Træghed. Idet Loddet fra det høieste 

 Udslagsmoment synker nedover, virke Tyngde og Træghed sam- 

 men, indtil det kommer i lodret Stilling. Da ophorer Enheden 

 af Tyngde og Træghed, og Modsætningen mellem dem indtræder, 

 idet Trægheden, o: Overskuddet svinger Loddet opad, medens 

 Tyngden mere og mere holder tilbage, indtil Tyngden overvinder 

 Trægheden, og Bevægelsen begynder paanyt. — Saaledes virke 

 i Kultursamfundet hos de gode Borgere Altruisme og Egoisme 

 sammen. De finde en Ny deise i Arbeidet. Deres Overskud af 

 Arbeide komme de slettere Borgere tilgode. Disse kunne nok 

 tildels arbeide, men gjøre det med Ulyst, da Altruisme og Egoisme 

 ikke ere forenede hos dem. Det gjælder altsaa ved hint Over- 

 skud af Arbeide at fremme den slumrende Altruisme hos disse 

 og bringe dem til det samme Punkt af Altruisme, hvorpaa de 

 gode Borgere staa. Herfor har man da Skoler af alle Slags. 

 Ved hensigtsmæssig Beskatning, der beror paa det Princip, at 

 man erholder det størst mulige altruistiske Udbytte af Enhvers 

 Arbeide med det mindst mulige Brud paa Egoismen, d. v. s. det 



