4 



0. JOHAN-OLSEN. 



[No. 2. 



Aspergillusarterne 

 trives som regel bedst i nogenlunde hei temperatur og som de 

 fleste mugsoppe på lidt sur jordbund og findes derfor somoftest 

 på halv forrådnede, gjærende (altså varme) plantedele. 



De slutter sig som bekjendt meget nær til penicillium, 

 fra hvem de dog adskiller sig ved sine hovedformig opsvulmede 

 conidiebærere med talrige stråleformig udgående sterigmer, der 

 dels direkte af snører conidier, dels uds ender grene, også kaldet 

 „sterigmatocyster", der da er spore-afsnørende ; dog kan man ved 

 dyrkning frembringe akkurat lignende conidiebærere som hos 

 penicillium. 



Kun en aspergillusart er tidligere fuldstændig udviklings- 

 historisk undersøgt, og. kun denne kan man med sikkerhed hen- 

 føre til ascomyceterne, da man nemlig her har fundet ascusstadiet, 

 aspergillus (eurotium) glaucus. 



Hos enkelte andre arter har man fundet scJerotier; således 

 har Bre f eld fundet disse hos aspergillus niger, Wilhelm hos asp. 

 ochraceus og flavus, og jeg selv hos asp. fumigatus. Men ingen 

 af disse har det nogensinde lykkedes at bringe til at spire, 

 således som JBrefeld har vist ved sit epokegjørende arbeide over 

 penicillium og dens sclerotier. Jeg har udsat sclerotier af asp. 

 fumigatus, niger og af penicillium samtidig for de samme ydre 

 betingelser, men mens penicillium dannede asci og ascussporer, 

 blev de andre fuldstændig uforandrede. 



Eidam har (i Cohns Beitrage z. Biologie d. Pflanzen B. Ill) 

 angivet, at „Sterigmatocystis" nidulans skal danne en overgang 

 mellem penicillium- og aspergillussclerotier, men denne meddelelse 

 bør dog nærmere bekræftes, før man kan tillægge den fuld værd, 

 da efter andre hele denne aspergillus nidulans ikke er én, men 

 flere sop. 



Myceliet 



er hos alle aspergillusarter temmelig ensartet og udmærker 

 sig fremfor alle andre soppe, endog fremfor penicillium ved 

 sit leddede opblæste udseende. Som alle ascomycethyfer er 

 aspergillernes uden broceller, „Schnallenverbindungen", og i ung 



