52 



GUSTAV A. GULDBERG. 



[No. 9. 



til 4 meter, har man al grund til at autage, at parring også 

 foregår på andre tider af året, idet at denne altså ikke er 

 bundet til nogen bestemt årstid. Om drægtighedens varighed 

 ved vi intet sikkert; at den må strække sig u do ver 1 år, er 

 efter analogislutniug heist sandsynligt. Tiden for afkommets 

 fødsel er også ubestemt. 



Da man hidtil ved vore kyster, såvidt mig bekjendt, ikke 

 har seet blåhvaler med ganske små unger, er det troligt, at denne 

 art ikke yngler hos os. Desuden er jo som bekjendt denne 

 hvalarts optræden hos os kun temporær, efter hvad vi hidtil 

 kjender nemlig kun i sommermånederne. Hvor den opholder sig 

 i vintertiden, er endnu, såvidt jeg ved, ubekjendt. Enkelte iagtta- 

 gelser tyder på, at den måske i denne for vore kj^ster så umilde 

 årstid seger sydligere breddegrader, og jeg skulde da nærmest tro 

 Nordamerikas kyster. Som beviser herpå kan jeg anføre, at der 

 ved Svend Foyns etablissement i Vadsø blev afspækket en blå- 

 hval (1879 eller 1880), hvori fandtes en harpun af den slags, 

 der benyttes på Amerikas nordlige kyster. Af Ishavsfarere har 

 jeg desuden flere gange hørt, hvordan de i vårmånederne har 

 iagttaget i nærheden af Island store flokker af hval, hvori også 

 mængder af blåhval, der har søgt østover, altså mod Norges 

 Kyst. Man tør således nære formodning om, at denne store hval- 

 art yngler på sydligere breddegrader af Atlanterhavet ved 

 Amerikas kyster. 



Sammenfatter vi de i vor undersøgelse samlede facta og 

 specielle resultater, kan man med overveiende sandsynlighed op- 

 stille følgende almindeligere slutninger angående de nordatlan- 

 tiske finhvalers drægtighedsforholde : 



1) Den drægtige hun har som regel ialfald (for de større 

 arters vedkommende) en meget betydelig længde, der oftest over- 

 går hannens. 



2) Den nyfødte unges størrelse, som efter den almindelige 

 gjængse anskuelse udgjør en fjerdedel til en trediedel af moder- 



