1886.] BIDEAG TIL KØNDSKABEN OM BLODETS STOFVEXEL. 29 



tykkere Lag Røgglas og derved afsvækkes mere og mere. Paa 

 denne Maade vil det indsees, at man let kan bringe det til, at 

 det ved Polarisationeu og det ved Røgglaskilen svækkede Lys 

 bliver af lige Intensitet. 



Spektrofotometrets Spalt er som før sagt enkelt og skiller 

 sig ikke i noget andet fra den ved finere Spektroskoper bruge- 

 lige s' Gravesandshe end derved, at Mikrometerskruen staar i 

 Forbindelse med en inddelt Trommel, saa Spalteaabningen kan 

 bestemmes med en Nøiagtigbed af 0.0025 mm. 



Ved Collimatorrøret og Collimatorlinsen er intet at bemærke ; 

 men bag den sidstnævnte kommer den for Apparatet eiendommelige 

 Indretning, et stort, dreibart Nicols Prisme, hvis Dreiningsvinkel 

 kan aflæses med en Neiagtighed af 0.2^. Dette tjener som før 

 sagt til at maale Lysvækkelsen i de absorberede Regioner af 

 Spektret, for dernæst af denne at beregne Extinktionskoefficienten 

 paa en Maade, som senere skal omtales. 



Bag ovennævnte Nicol kommer nu Dispersionsprismet, beståa- 

 ende af 5 retvinklede Prismer, hvorved Apparatet bliver „å vision 

 directe" ; dette er den væsentligste Forskjel mellem det her 

 beskrevne og Hufner\s ældre Apparat. Herved er opnaaet, at 

 Synsfeltet bliver lysere, hvilket er af Betydning ved Undersø- 

 gelser i de lyssvagere Dele af Spektret. 



Kikkertrøret til lagttagelse af Spektret er som ved et almin- 

 deligt Spektralapparat. Kun er det forsynet med Okularskyvere, 

 der tillader Afblænding af vilkaarlige Dele af Spektret og des- 

 uden tjener til at orientere sig paa samme istedetfor et Traad- 

 kors. 



Til den Ende er Skyvernes øvre Rand, saavelsom deres 

 Fering forsynet med en fin Inddeling paa høire Side, medens 

 paa venstre kun findes et Mærke paa Rand og Føring. Naar 

 den venstre Sky ver er indstillet paa dette Mærke, bef in der dens 

 indre Rand sig i Midten af Synsfeltet og gjør saaledes 

 samme Tjeneste som et Traadkors, idet man da ved at dreie 

 paa Kikkertreret kan bringe en vilkaarlig Spektralregion til at 

 falde sammen med denne Rand, d: til at ligge nøiagtigt i Syns- 

 feltets Midte. Delingen paa den høire Skyver forholder sig til 



