36 



JAC. G. OTTO. 



[No. 11. 



lysøren er iiidstillet paa Nul. fixeres Natriumlinien ved Hjelp 

 af den venstre Okularskyver, medens den heire skyves noget til 

 Siden for at skaffe større Synsfelt. Derpaa dreies Analj^sator- 

 nicolet frem og tilbage, og det vil nu vise sig, om det er rigtig 

 centreret derved, at i saa Fald Natriumlinien under Drei- 

 ningen af Nicolet nøiagtig beholder sin Plads, medens 

 den i modsat Tilfælde bevæger sig frem og tilbage i 

 Synsfeltet. Ved Hilfner's nyere Apparat vil man som sagt 

 sjelden eller aldrig fiude en Feil i Analysatornicolets Centrering. 



Skulde en saadan imidlertid alligevel findes, kan den corri- 

 geres ved Hjelp af Befæstelsesskruerne, men dette Arbeide er 

 for den mindre øvede saa besværligt, tidsspildende og risikabelt, 

 at man heller bør overlade det til Instrumentmageren. 



Har man fundet, at Analj^satornicolet er rigtig centreret. 

 men at Apparatet alligevel giver ulige Aflæsninger paa begge 

 Sider ved Undersøgelse af en eller anden lysabsorberende Vædske, 

 saa maa Feilen ligge i, at begge Nicolers Polarisationsplaner 

 ikke falder sammen. Grunden dertil er da, at det lille forreste 

 Nicol (Polarisatornicolet) har forskøvet sig lidt til den ene eller 

 anden Side, hvilket desværre temmelig let sker ved Temperatur- 

 forandringer 0. 1., fordi det ligger i en Korkindfatning. Denne 

 Feil kan imidlertid forholdsvis let korrigeres, ved at man dreier 

 Polarisatornicolet til den tilsvarende Side, indtil Aflæsningerne 

 til Høire og Venstre ved Undersøgelse af en lysabsorberende 

 Vædske bliver ligestore. 



Dette sidste er den sædvanlige Grund til, at Spektrofoto- 

 metret ikke saa sjelden giver urigtige Aflæsninger paa begge 

 Sider af Skalaen, og Feilkilden lader sig vanskelig undgaa, saa- 

 længe man intet andet Befæstelsesmaterial end Kork har for 

 det forreste Nicol. Feilen er imidlertid, som det vil sees. let 

 baade at opdage og rette, saa det ikke er muligt at arbeide 

 med et ujusteret Apparat, naar man kun ved, at Aflæsningerne 

 paa begge Sider skal stemme paa nogle Tiendedels Grader. 



Den Nøiagtighed, der kan opnaaes ved spektrofotometriske 

 Hæmoglobinbestemmelser, er afhængig af: 



