1886]. BIDEAG TIL KUNDSKABEN OM BLODETS STOF\TEXEL. 125 



AareladniDg kan bevirke en meget forskjellig Aftagelse i Hæmo- 

 globingehalten. Ligeoverfor v. Lesser' Paastand, at Farve- 

 stofgeh alten ikke af tager strax efter Aareladningen, kan jeg kun 

 henvise til mine Forseg, hvor dette — i alle Fald ganske kort 

 efter — konstant har fundet Sted. 



Efter at jeg i det foregaaende har paapeget Blodets For- 

 hold lige (eller omtr. lige) efter en Aareladning, skal jeg gaa 

 over til at betragte Kegenerationsperioden. I Henseende til 

 sammes Varighed er det ikke muligt at paavise nogen bestemt 

 Lov, idet den saavel efter mine som andre lagttageres Eesul- 

 tater under tilsjmeladende samme Betingelser kan være yderst 

 forskjellig. Buntzen^ har endog fundet, at forholdsvis større 

 Blodtab hurtigere regenereres, hvad Antallet af Blodlegemer an- 

 gaar, end mindre. Ligeledes stemmer mine lagttagelser med de 

 tidligere Erfaringer,^ at Blodlegemeantallet og Hæmoglobin- 

 gehalten i den første Tid vedvarende synker noget paa Grund 

 ^f fortsat Opsugning, saa rask tiltager paa den Maade, at 

 Blodlegemeantallet og Hæmoglobingehalten først holder nogen- 

 lunde Skridt med hinanden, men derpaa det første voxer i et 

 stærkere Forhold end den sidste, for endelig langt tidligere end 

 denne at naa den oprindelige Mængde. Stigningen af Hæmo- 

 globingehalten er i det sidste Stadium af Kegenerationsperioden, 

 som det vil sees af Forsøgene, meget langsom, saa langsom, at 

 den ofte synes at stagnere; ikke sjelden gjør den derpaa, som 

 det synes, et pludseligt Sprang op til Normen og holder sig da 

 uforandret ved denne. Af Forsøgene saavel paa Mennesket som 

 Hundene fremgaar, at naar Antallet af Blodlegemer og Hæmo- 

 globingehalten er regenereret, da er ogsaa Surstofgehalten og 

 den før omtalte reducerende Substants naaet, resp. gaaettilbage 

 til den oprindelige Mængde, og det hele har antaget samme 

 Forhold 'som før Aareladningen. Eegenerationen synes i det- 

 hele efter Tabel No. 20, S. 112, at gaa langsommere for sig, 



1 Du Bols RaymoncCs Arch. f. Physiologie, 1878, S. 41. 



2 L. c. 



3 Kfr. især: S. Laache, Die Anåmie, Kristiania 1883, S. 21 — 30, hvor ogsaa 

 den betræffende Litteratur findes angivet. 



