1886.] 



OM MULIGHEDEN AF EN SYSTEMATISK ETHIK. 



9 



dragne Xationer, hvor den Enkelte fra Barndommen er oplært 

 og' opavet i at finde sin Glæde i en frisk, munter og tillige al- 

 vorlig Gjerning sigtende til det Heles Vel, f. Ex. som Jordbruger, 

 Haandverker, Sømand, Embedsmand, Lærer. Naar derimod Ma- 

 terien er af tætteste og dunkleste Art, vil Modsætningen naa en 

 saadan Grad, at Egoismen ikke uden stor Smerte kan overvin- 

 des. Her kan man vistnok træffe paa en ny Art Ehythmer, 

 hvor det Almene og det Egoistiske forenes i en Dunkelhed, der 

 overskygger Bevidsthedslivet. Dette er Tilfældet med Prokrea- 

 tionsrhythmen. Denne Rhythme opstaar derved, at en egoistisk 

 og materiel Lystfornemmelse sigter til det Almenes, Slægtens 

 Bevarelse og Forplantelse. Det vil dog strax sees, at en saadan 

 rhythmisk Enhed af det Individuelle og det Almene mangler 

 Aandelighedens Præg. Den beror paa en egoistisk Lystfølelse 

 af stor Intensitet, men Personen staar ikke, som i den tidligere 

 Ebythme, Fællesarbeidet, med sin Bevidsthed over Rhythmen, 

 beregnende og gjennemskuende denne. Prokreationsrhytbmens 

 sterke Bølger overskylle ham, saa at hans høiere Aandsliv for 

 et Oieblik drukner i deres Dyb. Her er altsaa ingen sand En- 

 hed mellem Aand og Materie, men Aanden er netop i skarp 

 Modsætning til denne Drift, og Sædelighed kan kun tilveiebrin- 

 ges ved at Driften forkortes til et mindst muligt Omraade. Da 

 paa den anden Side Prokreationsdriften er en berettiget Natur- 

 drift, som ikke skal tilintetgjøres, saa opstaar den paa dette Felt 

 store sociale Vanskeligheder, et biske Problemer, som neppe 

 kunne løses, med mindre der søges nye Principer for 

 Morallæren. Paa dette Punkt standser altsaa Spencers Ethik. 

 Kan der nu gaaes videre i samme Spor ? 



- Man skal overhovedet ikke behøve at gjøre mange Skridt 

 ud i Menneskelivet, før man opdager ethiske Spørgsmaal, som 

 Herman Spencer fra sit Synspunkt maa lade henstaa ubesvarede. 

 Hans Philosophi har sin StjTke paa det mere uda dv endte 

 Livsfelt. Alt, hvad der angaar Arbeide, Ernæring og Sundhed, 

 den Enkeltes saavel som Samfundets nyttige Virksomhed, Pro- 

 duktion og Konsumtion, Foreninger og offentlige Selskaber^ 

 social Lovgivning, Politik og dertil hørende offentlig Opdragelse 



