20 



DR. E. F. B. HOEN. 



[Xo. IS. 



Drøm. Vi se altsaa, at den positivistiske Ethik, hvis den vil 

 j<Gge et mo nis tisk Princip, i hvis Lys der kan bringes Sy- 

 stem i de ethiske Bestemmelser, maa gaa nd over sine egne 

 Grændser og forene sig med en Idealethik, saa at der opstaar 

 en Idealrealethik, der lader sig systematisk forme. 



Hvorledes dette i Enkelthederne vil gaa for sig, vil blive 

 for vidtloftigt at paavise. Vi se kun af det her Udviklede, at 

 et Enhedspunkt gives. Heller ikke ville vi dvæle ved den eien- 

 dommelige Belysning, som det Udviklede giver adskillige Punkter 

 af vor Troslære. Et Tilbageblik vil overbevise os om, at det 

 Bidrag, som den positivistiske eller reale Ethik giver til dette 

 System, er betydniugsfuldt nok. Eu Idealethik, der ikke har 

 dette Islæt af Eealisme. vil nok have Oie for de her nævnte 

 Stadier. Navnlig vil den meget stærkt betone det sidste, det 

 symmetriske, men sammenblande det med det andet, det rhyth- 

 miske. Man ser f. Ex. dette hos Leibniz med sine Monader om 

 Centralmonaden eller hos Hegel, hvor det hele S3^stem er pyra- 

 midalsk anlagt. Men det viser sig i disse Sj^stemer, at Intel- 

 lektualismen har en altfor stor Overvægt. Den heleste 

 menneskelige Intelligents og den fuldkonmeste Moralitet falder 

 tilsidst sammen. At dette maa være usandt, kan allerede sees 

 af mange af vore lærde Mænds bekjendte Forfængelighed. Som 

 en gavnlig Modvægt til denne Theori stiller sig den Spencer^slce 

 Agnosticisme, der i Lighed med den KanViske indrømmer Umu- 

 ligheden af at erkjende ,.das Ding an sich'\ Intelligentsens 

 Betydning for Personlighedens ethiske Udarbeidelse er den at 

 erkjende Tilværelsens Phythmus. altsaa dens Love eller dens 

 Begreber med Slægter og Arter. Videre end did naar den ikke. 

 Den har altsaa ikke den høieste, men dog en meget væsentlig 

 Plads indenfor Sædeligheden. Individualitetens. Personlighedens 

 eget uendelige Dyb kan den ikke gjennemtrænge : men jo mere 

 Intelligentsen skjærpes, des mere vil det Almene i Individuali- 

 teten komme til Frihed og Bevidsthed, d. v. s. des mere vil hver 

 Person fornemme, at han ikke er et tilfældigt Individ bevæget 

 hid og did efter Kræfternes Parallelogram, men en Ligning, hvor 

 alle tidligere Bestemmelser efter Loven for Kræfternes Parallelo- 



