1886.] 



OM MULIGHEDEN AP EN SYSTEMATISK ETHIK. 



21 



gram ere optagne som Koefficienter ^ eller Konstanter, og altsaa 

 som idealt ét med, om end realt forskjellig fra alle andre Lig- 

 ninger eller Personligheder. Dette, at Intelligentsen ikke som i 

 tidligere Sj^stemer spiller saa afgjort Mester, giver Positivismen 

 et mere demokratisk Præg til Forskjel fra det Aristokrati, 

 som unægteligt paa en ofte utaalelig Maade gjorde sig gjældende 

 i ældre Tider. Positivismen hævder Individets uendelige Frilied. 

 Idet alle udenfor existerende Xaturnødvendigheder ere optagne 

 som Bestemmelser i Personligheden, saaledes nemlig at hver 

 Person efter sin historiske eller geographiske Bestemthed, efter 

 sine medfodte og nedarvede Anlæg eller Talenter har et Cha- 

 raktermærke, der skiller ham fra andre Personer og aldrig ganske 

 forlader ham, saa er Enhver berettiget saavelsom forpligtet til 

 at respektere disse Eiendommeligheder hos sig selv og hos Andre. 

 Dm det end altid bliver saa, at hvert Individ har sin eiendomme- 

 lige Ligning, saa vil, ettersom Udstrækningens Bestemmelser med 

 Udstrækningen og Materien selv mere og mere, om end aldrig 

 ganske, forsvinde i en Aandens Mystik, dette hele mathematiske 

 Forhold mere og mere tabes af Sigte. Allerede Comte erkjender 

 dette i den senere Periode af hans Liv, da han hengav sig til 

 mj^stiske Grublerier. Sjælen som begribende er selvfølgelig 

 hævet over Be gr eb et. Herpaa beror al Mystik. 



Man finder i de positivistiske j\roralskrifter gjerne en skarp 

 Polemik mod al fuld Fornægtelse af Egoismen, specielt mod den 

 munkeagtige, asketiske Stræben efter at tilintetgjere enhver indi- 

 viduel Lystfølelse. Saaledes hos Spencer^ BisycM. Det paavises. 

 at man ved Saadant Intet producerer. ' Man skader nærmest 

 kun sig selv og gavner ingen Anden. Imidlertid er Paastanden 

 ikke ubetinget sand. En Franciscus af Assisi, en Cathrina af 

 Siena kunde ved denne Askese hæve sig til en vidunderlig Heide 

 af sædelig Renhed og religiøs Mj^stik. I deres ekstatiske, clair- 



1 Dette, at alle tidligere Udvortesheder indgaa som Personlighedsbestemmelscr. 

 er paa forskjellige Maader paavist af tidligere Forskere, saasom Fr. Baader, 

 Lotzcj Bostroni. Den ydre, mekaniske Tilværelse viser sig at være et For- 

 bæng, som skjuler en Aandsverden, et inderligt Komplex af Intelligentser, 

 synlige eller usynlige, men alle ethisk bestemte. Et absolut ethisk System 

 falder saaledes sammen med et metapbysisk Aandssystem. 



