21 



Sass, I, m. fl.). — Af ofvanstående synes framgå att flere- 

 städes i Östersjöprovinserna torde förefinnas en med den 

 svenska alf vårvegetationen öfverensstämmande vegetation. 



Förutom i Östersjöprovinserna torde nog fJerestädes i 

 mellersta Europa, särskildt i södra Tyskland förefinnas vege- 

 tationstyper, som förete en viss likhet med den svenska alf- 

 varvegetationen (jfr Drude, V, p. 379—380. VI, p. 159—210, 

 samt äfven Ekart, I, p. 178—9; Bogenhard, I, p. 30, 89 — 90; 

 Zeiske, I; Kraus, I, p. 164—5, 188, m. fl.). 



Äfven i England synas förekomma vegetations ty per, som 

 likna alf var vegetationen. Så säger Wulff, I, p. 64, om ve- 

 getationen på »the Downs» på ön Wight: »There is also a 

 striking correspondenee between the vegetation of »the Downs» 

 and that of the »Alf var» in Sweden. In both places the soil 

 are calcareous and the mould only a few cm. thick. The 

 climate too is very much the same, and many species conse- 

 quently are common to the two islands. Stemless or pyg- 

 mean forms are frequently met with.» 



Slutligen vill jag omnämna, att i södra Europa torde 

 förekomma vegetationstyper, som hafva att uppvisa vissa 

 likheter med alfvarvegetationen; jag hänvisar här blott till 

 några arbeten ur den rikhaltiga växtgeografiska litteraturen: 

 Adomovic, I; Alboff, I; Beck von M ann ag etta, I; Fla- 

 hault, I, II; Hardy, I; Pax, I; Rådde, I; Willkomm, I, 

 m. fl., och vill blott särskildt påpeka en vegetationstyp, näm- 

 ligen södra Frankrikes »Garique» ( jfr Flahault, II; Hardy, I), 

 hvilken åtminstone i vissa afseenden torde förete rätt stora 

 likheter med alfvarvegetationen. Möjligen är så också i nå- 

 gon mån förhållandet med Ostserbiens »Felsen triftformation» 

 (jfr Adamovic, I, p. 136—139). 



