85 



tionsthätigkeit gewährleistet, eine reichlichere Ausbildung des 

 Assimilationssystems zur Folge hat. Wenn, — — — , das 

 specifische Assimilationsparenchym als Palissadengewebe auf- 

 tritt, so begiinstigt also eine stärkere Lichtintensität die 

 qualitative und quantitative Ausbildung dieses Gewebes; die 

 einzelnen Palissaden werden länger und auch die Anzahl der 

 Zelllagen nimmt häufig zu.» 



Hvad assimilationsväfnaden för öfrigt såväl i blad som i 

 öfriga delar beträffar, hänvisar jag till Grevillius, III. p. 

 49 — 56. Jag vill endast omnämna att palissadparenchym före- 

 kommer i stammar af Allium schoenoprasum, Asperula tinc- 

 toria och Plantago tenui flora samt äfven Campanula rotun- 

 difolia, Convolvulus arvensis och Polygonum aviculare, hvilka 

 sistnämnda under normala förhållanden sakna dylik utbild- 

 ning. 



Hvad orsaken till stark utbildning af palissadväfnad be- 

 träffar, så torde den, som nämndt (jfr Haberlandt, III, p. 

 253) vara att söka i genom stark insolation stegrad assimila- 

 tion. Areschoug, III, anser däremot att denna utbildning 

 är ett skydd mot för stark transpiration; Eberdt, I, p. 374, 

 anser den bero på samverkan mellan assimilation och tran- 

 spiration. 



Intercellularernas utbildning, särskildt i den egentliga 

 transpirations väf nåden, svampparenchymet, är naturligtvis af 

 stor betydelse för transpirationen. >Je mehr die Pflanze, 

 um der Gefahr der Austrocknung zu entgehen, ihre Transpi- 

 ration herabzusetzen genötigt ist, desto kleiner werden die 

 Luftliicken des Schwammparenchyms» (Haberlandt, III, p. 

 380). Alf vårväxterna hafva i allmänhet genomgående smärre 

 intercellularer icke blott i svampparenchymet utan äfven i 

 palissadparenchymet (jfr Grevillius, III, p. 54); svamppa- 

 renchymets celler äro nämligen små, ofta utan utskott, i 

 följd hvaraf intercellularerna blifva små; palissadcellerna 

 sitta ofta mycket tätt. Härigenom förminskas naturligtvis 

 rätt betydligt de >inre» transpirerande ytorna. Hvad 

 genomluftningssystemets utförsel öppningar, klyf öppningarna, 

 beträffar, så ligger ju redan i dessas konstruktion och funk- 

 tion en reglering af transpirationen. 1 Bäst organiserade 



1 Jag kan här omnämna, att Lippold, I, p. 372, funnit, att dvärg- 

 artade former af en del arter (Centurea jacea, Helianthemum vulgäre, Pim- 

 pinella saxilraga, Plantago media, Ranunculus bulbosus, Scabiosa columbaria) 



