1893.] 



NORDISCHE LEHNWORTER. 



37 



(s. vær' jo), våruka, vavca-vuodna — dahppat, rahttat?, spadne, 

 sp&rro, sjahtte. ' 



2) æ: cello (s. aVse), hæSso (s. asse), hæssen (s. asso), 

 æVna (s. åvnas), æltages (s. aldagas), blæhkka, præst, bræste, 

 bænna, bænnta, bær\r\ka, bæral, dæhkko, dæi\r\kit, flælikko. flæs- 

 sk&, flcehttb, feéåa, fær\i\ga, færra, fæssko, fæst, fæstet, krævva, 

 gækso, gællir, g cello, gæTva, gæmmpa, gæ\\r\ga, gcerd, gcerda, 

 gær'na, gærra, gærreg, gærti, kættot, hcegne (s. liagno), æhccet 

 (s. hahttit), lækso, læhppe, mær^ka, mær^kot, næhppe, rær\j\ga, 

 skæhppo (s. skiehppo), skær y va, skær^vo, sæhkka, sær\r\ga, slce^o, 

 vær 1 jo u. s. w. 



3) i, e, ie: pednig. beilte (billte), bent (bint) (s. bern/ta), 

 biegerdld, biehkkere, biesse, bire, bir' gi (bier 7 ge), bingen, birjfé 

 (bierje), blihkke (s. blæhkka), binna (s. bænna), deVge, diello, 

 dille, dinget (s. dær\r\kit), feres, firske (fierske), fliehkie (s. 

 flælikko), fliesske (s. flæsska), fred. fred, krevet (s. krakcot). 

 gufihfer. hednek, hiUa (s. Itæila). liehUko, mielle, niesste, rieltkke. 

 rietfdat, sigl, sillak, sleååa (slidda), spidne (s. spadne), vier'ca, 

 æm-bihtta. 



4) ne (selten, Jmt.): hielet (s. ballit), fuelet, f'ælih (s. 

 feli), vnepsa.(s. vievses). 



æ, 



Nordischem æ erttspricht: 



1) a: aåa-mwdna, aååit, asag, asele (s. asen), dacjcjit?, 

 gassi, gahttit, laååe, lahtta, meil, mtis-vdrek, nåhppo, sådag, 

 skarr ek, spako. 



2) æ: æseg (s. asag), bægar, tæjet (s. dacjejit), gæssa (s. 

 gassi), lækar, lækot, næpo (s. nåhppo), skærak (s. skarrek), 

 sævva, væradet (s. våradld). 



3) ie, e : gieres (keres), tyierastld, ciehttit (s. gahttit), heves, 

 jiessat, jiehkke?, skier ak (s. skarrek). 



4) æi (iei): hærla, lær ra (s. lerte), bieigare (s. bægar). 



5) ai: braiselet (s. bræsset)?, larve?, safrat (s. satøit), 

 sprainet ? 



