1893.] 



XORDISCHE LEHX AV ORTER. 



43 



Anw. y, nw. schw. y, s. 

 Diesen Lauten, die im Lappischen ebenfalls nicht vor- 

 kommen ] ), entspricht: 



1) i: biggit, bilsalet, pil' sd, bisso, bilitto, blijo (s. 

 1^4 jo), dihppa-vika, far-minda.r, filla, filtar. firkal, gidne, gille- 

 vuochm, klibma, Jclivi, kriblig, iks-nassi, iVdo, immpet (s. emm- 

 bet), irjan, jan-dirta, (s. jandur), lihkko, lihcco, millo, minnta, 

 minstar, misso, missto, nik, rihppat, rihcco, riccot, siVba,, skir'to, 

 skihttår (s. skuhttar), spihtto. 



2) u: bruggo, brudal, trukket, tuhkkat, dunca, futta* (s. 

 fitta), fluktet, fuljet, krummpaget, kruta-ferd, gubbar-labhes, 

 huggat, huttanfl jandur, lukkQ (s. lihkko). lussto, muhkke, mu]]o, 

 mur'jd, mur^ka (s. mier'ka), niihcii, rubba-nassi (s. rubbba-n.), 

 rudda, ruddit, ru-lahppi, ndlek, russo, rukffie, skullit, skuhttar, 

 stuhkka,, stnr e jci, stur' ja, suddo, sulla 2 , suT\i\got, uljo, unuhtuka, 

 usstit. 



3) o (o): bolas?, bor-tric]c]a, brohccu (s. bruggo), dordno, 

 fylla (s. filla), hollo (s. iVdo), holstar (s. filtar), lohkkal (s. lak- 

 kula), lokco (s. lihcco), mokke (s. muhkke), omasse, skolfo, soååu 

 (s. suddo). 



4) a, a: bartit. fa]]a (s. fitta), f arra. gama,r, jandarta 

 (s. jandur), lafåo, lahkku (s. lihkko), lakkula, marted, stahk 

 (s. stuhkka). 



5) æ (e) (aus nw. s enstanden): plecldo (s. la§§o), bær- 

 llges, pærsmqla : (s. spbrs-moalla), bæhttu (s. bilitto), tæi\ e na, hællu 

 (s. il'do). læhkku (s. lihkko), mænt (s. minnta), mæssu (s. misso). 



6) u (bes. im lp. S. nicht selten): bruddet (s. bruggot), 

 brugda (s. brugda), bruggo (s. bruggo), brilsso (s. russo), pilrso 

 (s. bisso), biltto (s. bilitto), trukket, tuhcci (s. tuhkkat), lilkko 

 (s. lihkko), frifint (s. minnta,). 



7) uo (no), id, b: rubbba-nassi, rubddit (s. ruddit). ruoht- 

 nuorri (s. rivtlå-sublo), subhkka, s,lubhcco (s. lihcco) — tuiska, 

 — Ibhkko (s. lihkko). 



Anm. Merke bir'ge = anw. bygg. 



1 ) u und 6 in den siidlichen schwedisch-lappischen Dialekten sind, 

 wenigstens im Hatfjeldthal und im Stift Drontheim, wo ich 

 selbst die Laute gehort habe, nicht mit nw. y und & identisch. 



