1893.] 



NORDISCHE LEHN AV ORTER. 



27 



9- 



Nordischem g (im Anw. wie g ausgesprochen) nach be- 

 tontem Vokal entspricht vor einem Vokal: ' 



1) im lp. F. gew. g (dial. g, v) (verstårkt k od. kk), im 

 lp. S. g (k) (verstårkt kk) : im lp. E. v (verstårkt h): plagot 

 (s. låvit), plægot, boahkka, bægar, — dahk (in den Nåmen der 

 Tage), doahkke (s. toavva), låhka, 1 , låhke, låhkot, lav'go, nuoges, 

 råhka, råhke, roahkka, rohkka 2 , skog, sloahkko. 



Anm. Merke mdhk&r-avjo. 



2) v (verstårkt vv): arja-pluvvi, blives, boavva, taiv?, 

 tai e ve?, dråva (s. råhke), huvva, låvit. rQvalak. s/arra, Sjlåvvit, 

 våvå. 



Xordischem g (im Anw. wie g. ausgesprochen) vor d, l, 

 n. r entspricht: 



1) gew. v: biv'da, pfuv'åfi (s. brugda), fiav'da (s.flav'ga), 

 kræv'do, omeuda, riev'da&, rur dit — gaida, hav'la, hoidi, nai'h'. 

 nudvlo, siv'le, skavde — a?;da ; avdna, av'na, åvnaldahk, f avdna, 

 fåvdn&d, gavdne, mavnos, ravdna, rov'no, vavdno?, vnovdn — 

 favWoi. 



2) seltener g: brugda, flagda, rætfdo (s. kvæv' do), sig' da 

 — tigl, sigl, siglet — agna (s. avdna), Uegne, dagne, hagno — 

 hægra (s! håvvar). 



Anm. Merke fåhk&n = nw. vagn. 



Nordischem gg entspricht gg: tiggit, dugga, gagga, loagga. 

 Anm. Merke ruhJcka, pl. rugak = nw. grugg. 

 Nordischem ggj (gj) entspricht: 



1) vj: av' jo (durch Metathesis ai'vd), dærvo (flir * dævjo). 



2) vc: auco (s. av' jo), av'5a>, av'cot, latfm, liv' ca, rækca 

 (g. rævca), slæv'co (s. slæfåo), varta. 



3) 33 (dc): bidcet, bifået (s. biggit), brudcet (s. bruggot), 

 bruz&o (s. bruggo), difåit (s. tiggit), lieååSe (s. lægga), slædce, 

 slæfåo, vædca (s. vægga). 



4) cc: brohccu(s. bruggo), brilccet (s. bruggot), knæhccadid, 

 klalicce (s. lav'ca), ruhcce, spihcca (s. spiggo). 



5) gg: biggit, bruggo, bruggot, duggit, hug gat, slægga (s. 

 slæfåo), vægga. 



