< 



1893.] XORDISCHE LEHXWORTER. 199 



(Hm. Ts.) hærra, (Arj.) hærra, g. herra, (Sors. Ht.) herra, 

 (Tårn. Ht.) tørra. (Drt.) ftærra, Priester; (Ht. Drt.) 

 fe, Mann hoheren Standes; (Jmt) hierra. Herr | lp. E. 

 hærra | lp. R. (A.) æer, Herr = anw. herra, nw. schw. 

 herre, m. Ygl. (Arv.) kurkuo-hærra, Pfarrer = schw. 

 kyrko-herre. 



hærskes, g. hær'ska(s3L), attr. hæv^skz, (Kv. Lg., selt. Ib.), ran- 



zig = nw. hersk. 

 hærskes, frisch (v. Speisen) = nw. fersk. 



hæssta, hæssta, g. hæsta, | lp. 8. hæst, (Lul.) hæssta, (Hm. Ts. 



Fld.) hæssta, g. hæsta, (Arj.) hæssta, g. føsfø, (Sors.) hæssta, 



liessta, (Tårn.) hiessta, (Ht.) føssfe, hieste, heste, (Drt.) 



hieste, Pferd = anw. hestr, nw. hest, schw. håst, m. 

 hæhttadld (lp. S.: Ht.), erfinden = nw. hitta (på). 

 hæhtte, hæhtte, g. //Me | lp. S. hete, hæte \ lp. E. æte, Noth, 



Gefahr = fn. håatå eher als anw. hætta, f. ; vgl. lp. S. ata, 



Gefahr. 



. hævvsd; hævsd, g. „ od. JiævvsJ, (Kri. Kl. Kar. Wst.) hevel, 

 g. hevvelan, (Ib.) hævvel | lp. S. (Hm. Arj.) hevel, g. hevela 

 \ lp. E. hævla, Hobel = nw. høvel, hevel; fn. heveli, hoylå. 



hofoligs (lp. S.: Jmt.), schon, nett = nw. høvelig. 



kollet (lp. S.:.Ht.), halten = nw. holle. Vgl. (lp. S. : Drt.) 

 holltstld, (Jmt.) holltstet, (Ht.) hoaldstid, liosdl estet, sich 

 aufhalten = nw. bolla (holda) seg. 



MmrnSMt, pr. -uMm (KL), (Of.) Jdmarassat, leise wiehern = 

 nw. hømra, himra. 



horna (lp. S.: Jmt.), Ecke = schw. horn. 



i. 



loho-geddi, ein Ort in Ofoten = nw. emme-nes (aus *imbe-nes); 



vgl. ibbo-luokta, ein Hof in Tysfjord (nw. tømmervik). 

 - idnare (GL), adv. (eig, allat.), weiter hinein; (Ib.) idnares, adv. 



(eig. lok.), weiter innen = anw. innarr, nw. innar. Hieraus 



auch (Wst.) idnar-sædjdji, das innere Bett. 

 ience (lp. S. : Ht.), (Sors.) ennca, (Tårn.) ienca, (Drt.) ience, 



ænee, Wiese = anw. nw. eng, f. (pl. engjar). 

 ihkkok, pl., eine Insel nahe bei Wadso = nw. (store) ekker-ø. 



