Athens politiske udvikling i tiden fra Kleisthenes til 

 Aristeides s reform. 



Af 



A. Ræder. 



(Fremlagt i fællesmøde den 9 dec. 1892). 



Iste kapitel. 

 Oversigt over udviklingen indtil Kleisthenes. 



Uet attiske samfund hvilede, ligesom alle hellenske og 

 italiske, oprindelig paa slegtsprincipet. Hver slegt dannede en 

 enhed for sig. Ledelsen laa hos slegtens overhoved, der patri- 

 arkalsk styrede det lille samfunds forhold, baade indad og udad. 

 Under ham stod slegtens frie, i familier delte medlemmer. Jorden, 

 som var slegtens fælleseie, dyrkedes foruden af de frie mænd 

 ogsaa af de under dem staaende klienter eller „hørige u (paa græsk 

 pelatai, ogsaa theter) ; disse var personlig frie, men som livegne 

 knyttede til slegten og dens jord. Politisk var klienten fuld- 

 stændig uberettiget; men han havde andel i slegtens kultus. 

 Nederst stod de rene slaver, hvis antal i den ældste tid neppe 

 har været synderlig stort; slavestanden rekruteredes væsentlig 

 af krigsfanger. 



To eller flere naboslegter sluttede sig saa sammen, som 

 regel vel for lettere at kunne forsvare sig mod ydre fiender. 

 Herved opstod, hvad grækerne kaldte en home (latinsk pagus). 



1* 



