1893.] 



ATHENS POLITISKE UD VIKLING. 



115 



3e hidtil af al kraft havde søgt at unddrage sig, og man havde 

 ia forpligtelsen paa sig til stadig at ligge paa vagt derover 

 oied hær og flaade. Hermed var krigen gaaet over til at blive 

 "erst og fremst en søkrig, hvilket heller ikke, som forholdene 

 iu var, stemte med peloponnesiernes interesser; thi den uund- 

 ^aaelige følge heraf maatte blive, at Athen blev skudt i for- 

 bunden. Enten maatte da Sparta prøve paa at følge Athens 

 tempel og blive en søstat; men paa dette omraade kunde 

 partanerne aldrig vente at komme til at maale sig med atheni- 

 jnserne, selv om de var villige til for den sags skyld at ofre 

 æle sin gamle statsordning, der ingenlunde lod sig forene med 

 n saa radikal omvæltning af de bestaaende forhold. Vilde ikke 

 partanerne foretage det nævnte eksperiment, saa maatte felgen 

 bønhørlig blive, at Athen blev den ledende magt inden for- 

 undet, ikke Sparta. 



Man kan under disse forhold ikke fortænke Leotychides i, 

 t han søgte at komme bort fra sine forpligtelser. I det møde, 

 aadens anførere holdt paa Samos for at raadslaa, om hvad man 

 kulde gjøre i denne vanskelige situation, stillede derfor spar- 

 inerne forslag om, at man skulde flytte de paa Lilleasiens fast- 

 md boende hellener over til selve Hellas og der overlade dem 

 1 boliger de byer, som under Xerxes's tog havde underkastet 

 g perserne; herved vilde man jo ogsaa opnaa, at disse fik en 

 assende straf og det uden noget synderligt bryderi for for- 

 undets stater. Atheniensernes anfører Xanthippos optraadte 

 oidlertid paa det kraftigste mod en saadan feig og selvop- 

 ivende politik, der Vilde berøve den hellenske verden saa mange 

 F dens kraftigste skud, og tilsagde i tilfælde byerne paa fast- 

 ndet Athens beskyttelse. Resultatet blev, at øerne udenfor 

 ysten optoges i det hellenske krigsforbund, medens fastlands- 

 æderne stillede sig under Athens forsvar. Disse byers flaade 

 lgte da ogsaa allerede fra dette aar af Athens og hjalp atheni- 

 iserne med at erobre flere punkter oppe ved Hellesponten, hvor 

 saa byerne stillede sig i et lignende forhold til Athen 1 . Xan- 



1 TJ. Kohler, Urkunden und TJntersucliungeii zu Gesch. des delisch. 

 att. Bundes, Abh. d. k. pr. Akad. d. W. zu Berlin. Jahrgang 1869. 



8* 



