1893 ] 



ATHENS POLITISKE UD VIKLING. 



123 



nes afkastning; al eiendom skulde fra nu af regnes med, det 

 være sig rede penge, huse, skibe, fab riker etc. \ Opfattet saa- 

 ledes giver stedet god mening; vi faar dermed anbragt denne 

 forandring, der jo bevislig engang er indtraadt, paa passende 

 tid, og vi faar herved end mere anledning til at se det betyd- 

 ningsfulde i Aristeides's virksomhed. 



Kleisthenes's stat var jo først og fremst en jordeierstat; 

 kun de, der eiede jord af en vis størrelse, havde andel i den 

 egentlige administration, der udøvedes af de to raad og af em- 

 bedsmændene; men dette vil jo under de givne jordeierforliold 

 sige omtrent det samme som, at forvaltningen paa det nærmeste 

 var lagt i det gamle aristokratis hænder. Dette kan kanske 

 have været en nødvendighed paa Kleisthenes f s tider, kan den- 

 gang ialfald ikke være bleven felt som nogen forurettelse; thi 

 dengang hvilede hele næringslivet paa landbruget; handel, indu- 

 stri og skibsfart laa endnu nede, saa der manglede mænd, der 

 ved siden af det gamle aristokrati og andre større jordeiere sad 

 i en saadan økonomisk stilling, at de kunde ofre sig for stats- 

 livet. Med andre ord: det kleisthenske samfund manglede det 

 ^rundlag, den grundvold, hvorpaa et virkeligt demokrati kunde 

 aæve sig. Men saa optræder Themistokles, og han er det, der, 

 :oruden at gjøre saa meget andet, ogsaa lagde dette grundlag, 

 det han skabte betingelserne for opkomsten af et i ordets 

 egentlige forstand demokratisk element inden befolkningen; »de 

 letbevæbnede og flaadens mandskab er et helt igjennem demo- 

 kratisk element'-, siger Aristoteles 2 , der et andet sted giver Pei- 

 aieus's sømands-, handels- og industribe folkning et lignende 

 >kudsmaal 3 ; „Peiraieus's befolkning er mere demokratisk end 

 >elve Athens". Denne stand er den drivende kraft i det athen- 

 ensiske demokrati, og den havde vokset med en utrolig hurtig- 

 ied; krigen gav rigt bytte, de store byggeforetagender lønnende 

 trbeide, og den opblomstrende handel, skibsfart og industri gav 



ir — - 



1 Saaledes opfatter ogsaa Duncker, Gr. Gesch. IV, 113 og Busolt, Gr. 

 Gesch. IL 337. 



2 Politik, 1321 a 13. 



3 Politik, 1303 b 11. 



