40 BARTHOLD HANSTEEN. [No. 3. 



ens med den i stængelen. Sandsynligvis ligger udleberens dan- 

 nelselsestid ikke så langt tilbage i tiden, at de anatomiske for- 

 skjelligheder endnu har rukket at differen tiere sig fuldstændigt 



6. Succisa pratensis. 



Succisa har en meget kort hovedstamme, der neppe bli 

 mere end 1 — 2 tommer hei, og har tætsiddende, modsatte blad( 

 i hvis hjørner der udspringer lange, slanke stængler, som bære 

 blomsterstandene. 



Medens den anatomiske bygning af den korte hovedstamm 

 er ganske afvigende fra den, vi nu kjender hos de øvrige Dij 

 saceer, viser de slanke stængler en med dem ganske overen* 

 stemmende bygning. 



A. De blomsterbærende skud. Da de mekaniske ribbe 

 mangler, som hos de andre mindre Dipsaceer, danner det 4— .' 

 lagede assimilationssystem et continuerligt bælte. 



Endodermis har tyndvæggede, kun lidet forkorkede og stærl 

 tangentialt strakte celler. I pericykelen, der overalt syntes i 

 være enlaget, såes ikke de tidligere omtalte secretcanaler. 



Silrørsgrupperne i bastzonen, der viser temmelig lide 

 secundær tilvæxt i tykkelse, dannes på noget lignende inåc 

 som hos Scabiosa ochroleuca. 



Xylemringens, marvstrålernes og marvens bygning er ove 

 ensstemmende med den tidligere beskrevne hos Scabiosa. 



B. Hovedstammen. Et tværsnit gjennem den korte hover 

 stamme viser en kreds af større og mindre karstrænge, der rege! 

 mæssigt alternerer med hinanden og ikke er forbundne in< 

 byrdes. De ligger indleirede i et parenkymatisk, storrumm< 

 cellevæv, der fører rigelige masser af små, enkle, eller sammei 

 sammensatte stivelseskorn. 



I 



