28 AXEL BLYTT. [No. 5 



der Regel mehr am Saume des Waldes gegen das freie Moo 

 vorwaltet ; Betula alba und B. pubescens ; das Unterhol: 

 ist: Rhamnus Fiangula und Sorbus Aucuparia. Characteri 

 stisch eingestreut sind in solchen Wåldern : Complexe voi 

 Polytrichum commune, von Dicranum scoparium, von Leuco 

 bryum vulgare, von Hypnum Schreberi" foruden Sphagna o. ] 



Jo tørrere klimatet er, desto mere fremtrædende er torv 

 myrenes udtørring i vore dage. Klinge 1 fortæller, at myren» 

 i de vestlige dele af de russiske Østersøprovindser er våden 

 end i de østlige, „und tiefer nach Russland hinein horei 

 selbst die Hochmoore ganz auf." Om noiaen på torvmyren ( 

 i guvernementet Kasan siger 8. Korschinsky 2 , efterat han hai 

 opregnet endel af deres charakterplanter, hvoriblandt Betul* 

 pubescens : „Aus der Tannenwaldflora gesellen sich ihnei 

 nocb håufig zu : Circæa alpina, Yaccinium myrtillus, V. vitis 

 idæa, Pyrola secunda, Trientalis europæa, Lycopodium cia 

 vatum, L. annotinum u. n. a.", altsammen udpræget xerofih 

 arter, som hører hjemme i tørre skove. 



Kalktuffene tyder også på, at nutiden er tør. I Gud' 

 brandsdalen, både ved Leine, Nedre Dal og ved Birid, hvoi 

 der er ganske anselige tufdannelser fra fortiden, er afsætnin- 

 gen af kildekalk i det væsentlige afsluttet. Tuffen er dækkel 

 af græstorv og muld og kilderne for størstedelen udtørrede. 

 Det samme er tilfældet med de svenske tuffe. Ved Benestad 

 i Skåne er tufdannelsen afsluttet, og om tufdannelsen i Jemt- 

 land siger Nathorst*, at „den i dag pågående kalktuf bildnin- 

 gen synes vara for obetydlig foratt kunna tågas i betraktande." 

 Elberling* siger om de talrige danske kalktuffe, som han hai 

 undersøgt : „De undersøgte dannelser må betragtes som af- 

 sluttede. Overalt var kalken dækket af et mere eller mindre 

 mægtigt jordlag." Tufdannelsen ved Langensalza 5 er standset. 

 og de mægtige tunag er dækket af jord. Også ved Naiu \ 



1 Englers Bot. Jahrb. XIV p. 437. 



2 Bot. Centralbl. 1889. II. p. 257. 



3 Geol. For. Stkhlm. Forh. VII n. 98 p. 775. 



4 Vid. Med. Nath. For. Kbh. 1870 p. 262. 



6 Senft in Ztschr. Deutsch. Geol. Ges. XIII (1871) p. 319. 



