30 



AXEL BLYTT. 



[No. 



Schlesien, England og Skotland; Juramyrene har „flere ei 

 to" stubbelag, sandsynligvis tre; ligeledes er der 4 vexling 

 i tuffene ved Nancy, og disse repræsenterer if. Fliche d< 

 postglaciale tid på dette sted l . 



Men der lader ogsaa til at være egne, hvor de ælds 

 myre har færre stubbelag. Hvor indlandsisen svandt sent, 

 der naturligvis færre. Men også i egne med udpræget ko 

 tinentalklima synes der at være færre vexlinger i myrene. 



I en opsats om granens indvandring 2 nævner Anderss 

 de af Jeja Roos 3 foretagne undersøgelser af finske torvmy 

 og siger, at „Roos betoner kraftigt, att de af honom fun 

 forhållandena ej stamma med Blytts teorier". Roos stiller 5 

 meget venlig lige overfor min theori. Efterat have givet 

 kort referat af den, siger han: „Teorin synes således haf 

 mycket for sig och har ofverhufvudtaget blifvit accepter 

 som sannolik." Og hans iagttagelser kan godt forsones m 

 min theori. Han fandt således, at „myrene på mindre hel 

 ofver hafvet hade ett mindre djup." Nær kysten i Orav;; 

 var de „ytterst grunda". I Ilmolatrakten (130— 140' o. I 

 var myrene regelmæssig byggede af følgende lag: i bunch 

 et skovlag af løvskov (væsentlig' birk, nær leret og tro;' 

 i selve stubbelaget også gran), derover et lag af fed to: ; 

 derover et stubbelag af fure og øverst atter et torvlag, al i 

 atlantisk og subatlantisk torv. I de endnu høiera ligger? 

 myre i Alavo (360' o. h.) fandt han fremdeles to stubbe , r 

 (alm. fure i det øverste og birk i det nederste). „Det forell 

 mig stundom, som om under loftrådslagret ett obetydelt 

 mosskikt forefunnits, mojligen af Hypnum." Han bemærk , 

 at myrenes dybde på dette sted „ delvis ofvergick Ilmolam - 

 sarnes", mén mere end to stubbelag fandt han ikke. Em 1 

 er alt som i Norge. Oravaismyrene svarer til vore lavt - 

 liggende myre, Ilmolamyrene til dem, som ved Christia i 



1 Se min af handling om kalktuffene^p. 21—22, hvor literaturhenvisnir r 

 findes. 



2 Geol. Foren. Forh. Stkhlm. XIV p. 3G7. 



8 Geogr. Foren. Forh. Hfors. II. (1890). p. 268. 



