J93J KLIMATVEXLINGER UNDER KVARTÆRTIDEN, 33 



>d og den ringe nedbør som på grundisen. I den subark- 

 ske tid, dengang da Jresc/^^s^nordsibiriske flora" radede selv 

 Danmark og Sydsverige, lå selvfølgelig alle isothermer sydli- 

 ge. Dengang var det ikke januarisothermerne for ~ 8 — 10 C, 

 m løb gjennem Østerdalen og Finland, men klimatet i disse 

 ;ne var langt strengere og ugunstigere for torvens vext 

 Ld nu. Kihlman viser i sin ovennævnte interessante afhand- 

 !ig, hvorledes under de nuværende forhold på Kolahalvøen 

 In forhåndenværende torv ødelægges og forvitrer ved tørke, 

 pst og vind. Og på denne måde tror jeg, det bliver for- 

 ieligt, at ældre lag end boreale er så sjeldne eller måske 

 ' dog ganske mangler i Finlands myre. Således forholder 

 <t sig med hine finske torvmyre, som ifølge Andersson ikke 

 tal stemme med min theori. 



Vi vender os nu til en betragtning af Norges torvmyre. 

 I dem er udtørringen langt fremskreden. Størstedelen af 

 < talrige myre, som findes i det Østenfjeldske, er ialfald 

 dvis tyng-, lav- og skovklædte. Træerne er vel i regelen 

 i 'kuede og står tyndt; men man Ander dog paa sine steder 

 nk og velvoxen fureskov på myrene; enkelte steder har jeg 

 <dog seet myre med en typisk xerofil granskovflora. I disse 

 tue synes torvdannelsen i vore dage kun at finde sted i 

 ^nd og på overfladen af tilvoxede men endnu ikke udfyldte 

 brn. 



T * 



På mange af disse mere eller mindre udtørrede myre 

 ider man tuer, som er overvoxede med Sphagnum eller 

 ^rofile moser som Polytricha o. 1., og i hvis indre man ved 

 éwning Ander rodstubber effcer træer, som har voxet på 

 1 'ren. Skulde fugtigheden øge engang i fremtiden, da vilde 

 'lagnumarterne atter udbrede sig, torvdannelsen vilde be- 

 { ude pånyt, og hine tuer med rodstubber fra den tørre nu tid 

 1 de da komme til at danne et stubb elag i torven. Et sådant 

 i bbelag står i virkeligheden på en mængde af vore myre i 



Vid.-Selsk. Forli. 1893. No. 5. 3 



