34 



AXEL BLTTT. 



de mosbevoxede tuer, som er spredt mere eller mindre fe 

 over de tørrere dele af deres overnade. Ja, kunde man si£ 

 men myrenes tørre tilstand kan have sin grund alene deri, 

 torven har voxet så høit op, at fugtigheden ikke længere k 

 nå overfladen. Denne indvending har jeg allerede oveni 

 søgt at imødegå og anført flere grunde, som taler for, at del 

 ikke kan være årsagen til, at myrene er så tørre i nutidt 

 Et af disse beviser turde være tilstrækkeligt, nemlig d 

 kjendsgjerning, at torvlagene indeholder et, to og ofte i 

 stubbelag, som står nede i torven adskilte af torvlag, som 

 fri for trærester. Disse stubbelag er aldeles analoge med d 

 som nu er under dannelse på myrenes overnade, og bevis 

 at der har været flere tider, da myrene var tørre ligesom i 

 længe før torven havde nået op til sin nuværende mægtigh( 



Dersom vi undersøger torven på de tørre skov- og lyi- 

 klædte myre, da finder vi strax under overfladen lag af næst L 

 eller aldeles ublandet Sphagnum, selv på steder, hvor sphs- 

 numarterne i vore dage er ganske forsvundne. Heraf følg , 

 at hine tørre myre ikke længere danner torv. Lyng, lav 

 skovtræer formår lige så lidt at danne torv, når de voxer 

 tørre myre, som når de voxer på tørre bakker og ber;. 

 D engang overfladen blev så tør, at de fortrængte sphagnu - 

 mosen, standsede torvdannelsen l . 



Dette sphagnumlag, som vi finder under overfladen i va 

 myre, pleier at være omtrent 4 — 6 fod mægtigt. I dette lfc 

 har man her i Norge på mange steder og ofte lige i ov - 

 nåden fundet rlintøxer og andre redskaber fra stenaideren, 



1 Her er altså, kun tale om sphagnummyrene, Tyskernes „Hochmooi . 

 Men stubbelagene mangler ingenlunde i græsmyrene. Således skri f 

 Ferdinand Cohn til forfatteren om Schlesiens myre : „Unsere Mo ) 

 sind fast ausschliesslich aus Wurzeln und Rhizonien gebildet Mo 3 

 (insbesondere Sphagnum) spielt nur eine untergeordnete Bolle. Uebe, l 

 wechseln Waldschichten mit holzlosem Moor" Og dette forhold 

 Andersson ikke glemme at medtage i sin nye (p. 533 i noten) be - 

 dede theori om „att stubblagers uppkomst stå i nåra sammann; ? 

 med Sphagnaceernas biologiska forhållanden samt dessas askbestån - 

 delars ogendomliga sammansåttning." Det vil tjene til at ste * 

 baus theori i høi grad. 



