38 



AXEL BLYTT. 



tåget hensyn til „den postglaciale sænkning." Denne sænl 

 ning formodes nu af G. de Geer at have truffet hele v< 

 halvø. For Norges vedkommende er beviset vel endnu ikl 

 leveret, men vi kan alligevel gjerne antage, at de Geer h; 

 ret. Efter ham skulde de høieste mærker efter denne n< 

 oversvømmelse ved Christiania ligge omtrent 50 m. o. 1 

 d. v. s. i høide med de høiest liggende af de såkaldte pos 

 glaciale skjælbanker. Der skal ikke megen omtanke til 

 indse, at myrenes dybde må stige med høiden over hav* 

 selv om denne nye sænkning 1 har strakt sig lige op til Chi 

 stianiafj orden. Når vi stiger fra havet op til den høies 

 marine grændse, vil vi under stigningen stadig komme 

 egne, som har ligget i længere og længere tid på det tøn 

 Og torvens mægtighed er bl. a. også afhængig af den til 

 hvori den har kunnet voxe. Vi må derfor vente at finde d 

 bere og dybere lag, efterhvert som vi stiger, både i de lave 

 egne, som var oversvømmede under den postglaciale sænknir 

 og i dem, der ligger mellem „den postglaciale og mari 

 grændse u , ialfald indtil vi kommer til et nivå, som mærk 

 arktiske tilstande, hvorunder liden eller ingen torv bP 

 dannet. 



Den postglaciale sænkning rummes således meget god 

 min theori, og man kan ikke benytte den som bevis for, s 

 torvens dyb ikke kan stige med høiden over havet. Derim l 

 har den selvfølgelig indnydelse på spørgsmålet om, unt ' 

 hvilke nivåforhold mellem land og hav min boreale flora hr 

 vandrede. Da jeg udgav min theori i 1876, vidste man end i 

 ikke, at Forchhammers nordsøsænkning muligvis havde o- 

 fattet hele Skandinavien. Det boreale stubbelag, som er (Jt 

 ældste lag i vore myre, der indeholder rester af eg og has^ , 

 er ikke ved Christianiafj orden påvist i nogen myr, som ligi r 



1 Når Andersson siger, at denne postglaciale sænkning ikke har fuu t 

 nogen plads i min theori, så er dette ikke sandt. I min afhandU 

 om „Strandliniernes Forskyvning" (Nyt Mag. f. Natv. XXXI p. *>t 

 280) er der tåget hensyn til den, og den er indpasset i kurven r 



jordbanens excentricitet. 



