93.] KLIMATVEXLINGER UNDER KVARTÆRTIDEN. 47 



k subboreale, skriver sig fra den tid, da det „ postglaciale" 

 lv var på tilbagetog, det atlantiske torvlag skriver sig fra 

 ca postglaciale sænknings maximum. Og det boreale stubbe- 

 1; var allerede dannet, dengang det postglaciale hav under 

 co. nye landsænkning havde nået sin høieste stand. Og 

 sedes videre. 



Foråt svække tilliden til mine iagttagelser citerer An- 

 å sson en ytring af gårdb ruger Stangeland \ som siger om 

 r rene i egnen ved Sarpsborg: „Myre med stubber fore- 

 Immer spredt mellem myre uden sådanne. Høiden eller 

 atanden fra havet synes neppe at have nogen indfTydelse 

 f forekomsten." Stangeland er ikke videnskabsmand, og 

 ms undersøgelser har et praktisk mål; jeg går ueppe 

 bis ære for nær, når jeg siger, at han har større interesse 

 a at finde god og brugbar brændtorv end af at lede og bore 

 eer stubbelag. Han har arbeidet i de samme trakter som jeg, 



jeg har med egne øine seet stubbelag i grøfter i en myr, 

 lnr Stangeland angiver, at der ingen stubber findes. Hans 

 magn om stubbelagene bør derfor ikke tillægges nogen be- 

 ining, og det er vel også nærmest hans mening at sige, at 

 h ikke har opdaget noget forhold mellem stubbelagene og 

 bden. Der er ingen af hans iagttagelser, som positivt står 



1 ;rid med mine. 



Medens Andersson med glæde griber leiligheden til at 

 c re Stangeland, (hvad jeg, i parenthes bemærket, allerede 

 fjlidså, dengang jeg læste Stangelands opsats), undlader han 

 d imod ved denne leilighed at citere Semander. Og dette 

 e ganske påfaldende. Sernanders undersøgelser i Sverige har 

 nalig fuldstændig bekræftet min mening, at torvens dyb og 

 slbbelagenes antal stiger med høiden over havet, og de har 

 » til den samme tidsbestemmelse som mine. I de egne, 

 w ligger lavere end „den postglaciale grændse", har nemlig 



er ved myrbrande i tidens løb visselig mange torvlag ødelagte, og 

 dels kan lokale ændringer, og naturligvis især under fugtige tider, 

 lede til myrdannelse på steder, som for var uskikkede dertil. 

 Norges Geol. Unders. 1882 p. 40. 



