1893.] ALGEVEGETATIONEN I TØNSBERGE J ORDEN. 



5 



Algeregioner og algeformationer. 

 I. Regioner. 



I det følgende har jeg benyttet den af Kje 11 man 1 ind- 

 ørte inddeling af havbunden i den litorale og sublitorale 

 egion. Den elitorale region kommer for det undersøgte om- 

 rades vedkommende ikke i betragtning, da dybden der ikke 

 verskrider 20 m., medens denne region efter Kjellman tager 

 n begyndelse ved 40 meters dybde. 



Mellem vegetationen i den litorale og sublitorale region 

 [ der saavel i Bohuslån som ved Norges vest- og nordkyst 

 ii saa væsentlig forskjel, at benyttelsen af Kjellmans beteg- 

 ilser synes vel berettiget. Ogsaa i Tønsbergfj orden kan der 

 ^ttages en saa stor forandring af vegetationens karakter op 

 lod vandnaden, at en saadan inddeling er berettiget. 



Grænsen mellem den litorale og den sublitorale region 

 lekkes af Kjellman 2 i Bohuslån ved Laminariaformationens 

 tgyndelse i 3 — 4 meters dybde; ved Norges vestkyst 3 be- 

 smmes grænsen ligesom ved Ishavets kyster 4 af flodbølgen; 

 Had der ligger over laveste vandstand, tilhører litoralregionen, 

 fl dens den sublitorale region tager sin begyndelse ved ebbe- 

 g msen. 



I Tønsbergfj o^den fmdes der imidlertid ikke nogen flod- 

 bge, og laminariaformationen kan heller ikke som i Bohus- 

 m. tjene som rettesnor ved regionernes begrænsning, da der 

 i 3 dele af fjorden, som jeg har undersøgt, ikke har været 

 ei eneste Laminaria at ånde. Som jeg i det følgende skal 

 x o 3ge at bevise, kan dog grænsen mellem de to nævnte re- 

 gi' er i Tønsbergfj orden trækkes omtrent i V2 meters dybde 

 uii^r almindelig vandstand. 



1 1 3llm. Alge ure g. p. 5. 

 " 1 slim. Algenreg. p . 5. 

 3 1 • Hanst. Algereg. p. 343. 

 1 41m. Algenv. Murm. Meer. p. 57. 



