1893.] ALGEVEGETATIONEN I TØNSBERGE JORDEN. 



9 



en skarp spaltning af vegetationen i horisontalt udstrakte 

 formationer. Ogsaa disse formationers dannelse maa bero paa 

 algernes forskjellige evne til at taale udtørringen, idet nemlig 

 de høiere voksende sjeldnere vædes af bølgerne end de neden- 

 forstaaende. 



Et andet forhold, som viser den store betydning, den af 

 ebben følgende udtørring har for vegetationen, er floraens 

 sammensætning i de fordybninger i fj eldet, hvor våndet nnder 

 ebbetiden bliver staaende („rock-pools" F o slie). Især paa 

 exponerede lokaliteter, hvor i almindelighed disse bassiner 

 ved bølgeslagene jevnlig forsynes med friskt vand, kan der i 

 dem udvikle sig en vegetation, der væsentlig skiller sig fra 

 vegetationen i de omgivende dele af litoralregionen. Sammen 

 tned almindelige litorale alger som Polysiphonia Brodiæi og 

 Ceramiam rubrum kan her optræde dels arter, der kun findes 

 disse bassiner, dels andre, der er almindelige i den sublito- 

 ale region, men som i litoralregionen sjelden eller aldrig 

 indes udenfor bassinerne. Ved Espevær f andt jeg saaledes i 

 itorale bassiner udpræget sublitorale alger som Ralidrys silt- 

 uosa og Chætopteris plumosa. Desuden forekommer nogle 

 lger, som ved Espevær fortrinsvis er sublitorale, men som dog 

 gsaa optræder i litoralregionen, men sjelden udenfor bassi- 

 erne, nemlig: 



Corallina officinalis. 

 Ahnfeltia plicata. 

 Laurencia pinnatifida. 

 Leathesia difformis. 

 Længere mod nord synes dette forhold at være endnu 

 mindeligere; Kleen (Nordi, alg.) og F o slie (Contrib. I.) 

 ifører nemlig om flere alger, at de i Nordland og Finmarken 

 rekommer dels „i fjarens hålor", „in rock-pools", dels i og 

 denfor fjæregrænsen. 



Naar bassinerne ligger høit, saa at våndet ikke saa let 

 luyes, eller naar de er meget smaa, saa at de er udsatte for 

 £ for sterk opvarmning og fordunstning, er det i almindelig- 



