1893.] PERLEMORSKYER. 35 



lerne, og i disse vide vi, at de evre Luftlag have sin sterkeste Gra- 

 lient imod Polen og overhovedet den tempererede og kolde Zone sin 

 nest stormfulde Tid. Hvad vi hidtil vide om de iriserende Skyer, 

 iliader os ikke at drage nogen Slutning om, af hvilket Stof de 

 )estaa, eller hvorledes dette bliver bragt op i de ultrameteoro- 

 logiske Hejd^r. Iagttagelserne antyde i Regelen ikke nogen 

 nerkelig Bevægelse af dem, Farveskiftningen fraregnet. De 

 >ritiske Iagttagere betegne dem jevnlig som ubevægelige. Herved 

 »r dog at bemerke, at deres virkelige Bevægelse godt kan være 

 jetydelig paa samme Tid som Afstandene og Perspectivet gjør 

 'en tilsyneladende Vinkelbevægelse saa ringe, at den bliver, om ikke 

 merkelig, saa dog upaaagtet af en almindelig Iagttager, der 

 kke er forsynet med et Maaleapparat. Et godt Exempel herpaa 

 iver min Iagttagelse af Bevægelsen den 19. December 1892. 

 3n absolut Hastighed af 40 Meter i Secundet, under gunstige 

 inkelforhold, gav ikke større Vinkelhastighed end det dobbelte 

 f den, som et Himmellegeme nær Ekvator har, og denne daglige 

 levægelse op fattes af det ubevæbnede Øje som Stilstand. Samme 

 neare Hastighed af Aftenskyen fra W mod E giver en Vinkel- 

 istighed af kun højst 7" i Azimut i et Tidssekund, altsaa kun 

 alvdelen af Himmelens daglige Bevægelse i dens Maximum. (S. 15). 



Den Føhn, som optræder i Christiania, naar iriserende Skyer 

 se sig, er et localt Fænomen og har som saadant ingen directe 

 orbindelse med Skyfænomenet. Samme Dag, som de iriserende 

 kyer saaes baade i Christiania og i Bjelland (ved Mandal), var 

 ?r paa det sidste Sted ingen Føhn, Temperaturen var synkende, 

 inden N 2—3, Snebyger Formiddag, i Højderne sterk vestlig 

 ind, Cirrus drev Kl. 2 p. m. sterkt fra WNW. 



i H » 



* * 



Det er ikke ganske let at beskrive det Fænomen, som har 

 aet Navn af iriserende Skyer. Iagttagerne betegne Skyerne 

 villig som Cirrus eller Cirrostratus, en enkelt Gang som Cirro- 

 mulus. Der tales ogsaa om Ordning i Striber, tildels con ver- 

 vende, tildels mere eller mindre horizontale Ofte bruges 

 Itrykket „vatret" om Udseendet. Alt dette gjælder saavel de 



3* 



