1893.] 



ECTOCARPUS TOMENTOSOIDES. 



13 



celle ligesom hos Elachistaceeme danner et mere eller mindre 

 selvstændigt hele, idet ogsaa modercellen kan blive fertil og ud- 

 toinme sine zoosporer gjennem sidegrenen (fig. 4— 5); ovenfor en 

 saadan fertil modercelle kan der endog findes vegetative celler, 

 som ved zoosporernes udtømning bliver afskaame fra forbindelsen 

 med den nedenforliggende del af thallus. 



De saaledes dannede halvt interkalære sporangier minder, 

 som Kuckuck 1 nævner, om sporangiedannelsen hos Desmotrichum 

 $alticum Kutz; men den terminale sporangiestand hos Ectocar- 

 ms tomentosoides, som den er afbildet paa fig 4 og 5, viser 

 ogsaa en paafaldende lighed med Elachista fascicidata a unciata 

 Rke. eller maaske endnu mere med enden af en fertil assimila- 

 tionstraad hos Eudesme virescens (Carm.) J. Ag. Denne lighed 

 kan neppe være helt tilfældig. Ligeledes minder den om Lea- 

 thesia Kiitzingii Hauck. 2 



De oprette skud hos Ectocarpus tomentosoides kan undertiden 

 være temmelig tæt besatte med korte, faacellede smaagrene, som 

 kunde synes at gjøre slegtskabet med Elachistaceeme usandsynligt. 

 Disse grenes længde overskrider dog, saavidt jeg har seet. aldrig 

 et, vist konstant maal (ca. 60 (i), hvorfor jeg har den opfatning, 

 at de enten kan være unge fertile grene, som endnu ikke er om- 

 dannede til sporangier, eller at de er at betragte som parafyser 

 o: vegetative kortskud, udvoksede fra en celle, der oprindelig 

 var anlagt som modercelle for et sporangium, som af en eller 

 anden grund ikke kom til udvikling. Saadanne kortskud findes 

 1 undertiden hos Desmotrichum balticum eller ikke sjelden hos kul- 

 tureksemplarei af forskjellige andre Phæosporeer? 



Længdevæksten er hos Ectocarpus tomentosoides interkalær 

 og ikke lokaliseret ; i denne henseende er denne art altsaa skarpt 

 afgrænset fra Elachistaceeme; men der gives dog Ectocarpus- 

 arter, f. eks. Ectocarpus Lebelii Cr., hvor vækstpunktet er ligesaa 

 skarpt begrænset og beliggende paa samme maade som hos Ela- 



1 Kuckuck 1. c. Ber. d. d. Bot, Ges. 



2 Hauck, F.: Die Meeresalgen Deutschlands und Oesterreichs. Fig. 

 150 p. 356. 



i 3 kfr. Reinke: Algenflora p. 58. 

 i 4 Reinke : Algenflora p. 36. 



