at Skikken er indført, efterat Ægypten var blevet besat af Ud- 

 lændinger, der, skjøndt de have sluttet sig til den ægyptiske 

 Begravelsesmaade, dog have været saavidt ubundne af de ældre 

 Traditioner, at de have kunnet ombytte Maskerne med maiede 

 Portræter. 



Thi der er som sagt næsten intet Ægyptisk ved disse Portræter. 

 Som Kunstverker ere de ligesom „Alexanderslaget" og dets 

 Ramme aldeles grundforskjellige fra Alt, hvad den ægyptiske 

 Kunst har efterladt os af Portræter, og det saavel i teknisk 

 Henseende som med Hensyn til Formbehandling. De ere næsten 

 alle — som vi snart skulle se — enkaustisk behandlede, en Male- 

 maade, der var fremmed for Ægypterne, og de ere alle realistisk 

 behandlede, frit og levende med rig Lys- og Skyggevirkning i 

 Farverne, i Modsætning til den stereotype, plane ægyptiske 

 Behandling, fra hvilken de derhos ganske principielt afvige deri, 

 at de ægyptiske Figurer altid ere fremstillede i Profil, mens 

 disse alle ere seete en face. Men ikke nok hermed: ogsaa selve 

 den fremstillede Type er som sagt — paa ganske faa Undtagel- 

 ser nær — ikke ægyptisk; adskillige vise, som det synes 

 mig, decideret romersk Type; forøvrigt er der vistnok blandede 

 Folketyper: jeg synes at skimte æthiopiske og adskillige Gange 

 semitiske Træk. Vi har saaledes her bestemt ikke med ægyp- 

 tisk Kunst at gjøre: det næste Spørgsmaal er saa, om vi staa 

 overfor hellenistisk eller romersk Kunst, et Spørgsmaal, hvis Be- 

 svarelse afhænger af, hvilke Tidsbestemmelser de fundne Billeder 

 give os ihænde. 



Thi om nogen senere Tid end den romerske Kunsts kan 

 her ikke være Tale: gammelchristne Portræter kan det selv- 

 følgelig ikke være, da hele Begravelsesmaaden jo er hedensk: 

 saaledes have vi heri en terminus ante quem, og i Ægyptens 

 Erobring af Grækerne 332 f. Chr. en Terminus post quem, som 

 vi med fuldstændig Sikkerhed kan slaa fast; thi om persisk 

 Kunst er her ikke Tale. Altsaa kan der kun være Tale om de 

 600 Aar meHem c. 300 f. Chr. og 300 e. Ch. 



Spørgsmaalet om, hvad der er hellenistisk og hvad der er 

 romersk Kunst, turde, skjøndt den romerske Type i flere af 



