35 



som langt overtræfter Freskoens og Temperaens — og neppe 

 overtræffes af Xutidens Oljemaleri. Paa mange af Billederne 

 fra Eubajat kan man tydelig t iagttage Enkaustikens Frera- 

 gangsmaade, forfølge Trykket af Cestrums Bagside og dets 

 Takkers Skraffering for at forvandle de altfor haarde Modsæt- 

 ninger i de ved Siden af hinanden satte Voxpaster, og det Hele 

 gjor med sin matte Glans Indtrykket af spaktlet Oliefarve og 

 vinder ved at fugtes baade i Friskhed og Lyskraft. Blikkets 

 Lyspunkt er i nogle af disse Billeder behandlet med et enkelt 

 kraftigt Lys af næsten illusorisk Virkning. — Flere af vore 

 Billeder ere forresten ikke enkaustiske. men Temperabilleder, 

 andre igjen en Blanding af Enkaustik og Tempera. Det Hoved, 

 jeg har betegnet som Lucius-Verusligt, (fig. 3), er behandlet med 

 Voxfarver og Cestrum, men har Temperaens Karakter og er ikke 

 indbrændt: „Vox-Tempera" kalder Donner von Richter det. 

 For Draperierne er hovedsagelig Hydende farvet Vox, der er 

 bundet ved et eller andet Temperabindemiddel, og Pensel an- 

 vendt, mens selve Hovederne ere udførte med Cestrum. 



Vi kunne nu for et -Øieblik med bedre Haab om Forstaa- 

 else vende tilbage til Plinius' Forklaring. Otfried Muller mente, 

 at Plinius* Ord maatte være saaledes at forståa: i gamle Dage 

 kjendte man kun to Fremgangsmaader ved enkaustisk Maleri, 

 den ene tog Voxpaster til Hjelp, den anden indbrændte kun 

 Omridsene paa Elfenben (cera et in ebore), altsaa uden Vox, 

 men begge Dele skeede oprindelig ved Hjelp: af en Gravstikke, 

 Cestrum, der altsaa grov Konturer og Skrafferinger ind i Elfen- 

 benet, men virkede, som ovenfor beskrevet, i Forening med Vox 

 paa Trætavlerne, og da man saa begyndte at smykke Skibene 

 med maiede Ornamenter og Billeder, lærte man ogsaa at an- 

 vende Penselen, og dette Maleri holdt sig trods baade Sevand. 

 Sol og Vind. Han mener, at man ved dette Slags Maleri har 

 dyppet Penselen i Vox, der var forbundet med et Slags Beg, 

 og at Hensigten har været derved samtidig at smykke Skibet 

 og beskytte det mod Saltvandets Indflydelse; men jeg kan ikke 

 se, at Plinius siger Noget om, at Skibet ved den enkaustiske 

 Behandling blev uigjennemtrængeligt, men kun. at Saltvand, 



