— 31 — 



Helvetier, som le/de före vår tideräkning redan kände jernét, hvil- 

 ket jag kan bevisa. 



De djurben, hvilka jag och miria medarbetare funnit vid 

 våra forskningar, äro ej utan intresse. Flera äro ännu obestämda, 

 likväl hafva vi redan hästen, kon, fåret, det tama eller vilda 

 svinet, hjorten och dofhjorten. Uti Lemansjön, Yverdunsjön 

 (Neufchatelsjön) och Biennersjön, finnas ännu farkoster till hälften 

 fyllda med grus, bildade af ekstammar och urhålkade såsom tråg, 

 liknande vildarnes piroger; ändarne äro spetsiga och bilda ett 

 slags säte. Vi hafva ännu ej försökt att upptaga någon af dem 

 ur vattnet, emedan de, då trädet torkar, falla i stycken och det 

 vore skada att tillintetgöra dem. Den största, uti Biennersjön, 

 är omkring 40 fot lång. Jag har uti sjön Yverdun funnit åtta 

 pålbesaitta platser från bronz-åldern och tolf uti Lemansjön. 

 Hr Mueller i Nidau har äfven uppsökt flera uti Biennersjön. , 

 Vid slutet af sommaren har jag likaledes återfunnit dessa slags 

 byggnader i sjön Annecy i Savoyen. Jag har på dessa ställen 

 aldrig funnit några jernverktyg och ehuru Hr Mueller upptagit 

 två till tre sådana, kan jag säga, att pålbyggnaderna taga slut 

 på samma gång, som bronz-åldern. Jag har till och med skäl 

 att tro, det förstörarne af dessa boningar voro Helvetierna, hvilka, 

 som jag redan nämnt, kände jernets bruk, då de nedslogo sina 

 bopålar mellan Jura och Alperna, några århundraden före Chr. f. 

 Om dessa byggnader ännu existerat i (Lesars och Polybii tid, 

 skulle man finna dem omtalade hos de romerske författarne. De 

 folkslag, som sålunda byggde sina boningar öfver vattenytan, lefde 

 otvifvelaktigt hufvudsakligen af fiske, men egnade sig äfven åt 

 jagt, såsom hjort- och dofhjorts-benen tydligen visa. De under- 

 höllo äfven husdjur och begagnade måhända hästen såsom födo- 

 ämne, emedan man finner dess ben vid foten af pålarne. De 

 voro ej fullkomligt främmande för åkerbruket, såsom man ser af 

 de skäror, hvilka på många ställen blifvit upptagna. Metall- 

 arbeten voro dem ej heller obekanta; ty en gjutform af celtisk 

 bronz har blifvit upptäckt nära Morges.» 



