— 25 — 



Forilforskiiing i Scliweitz. — Hr A. Retzius föredrog 

 följande utdrag ur ett bref från Hr Fred. Troyon, dateradt Bel- 

 Air nära Cheseaux vid Lausanne d. 22 Okt. 1856: 



»De vigtigaste upptäckter vi under de sednare åren gjort 

 äro otvifvelaktigt de af de schweiziska pålbyggnaderna. Detta 

 byggnadssätt bestod uti att uppföra flera eller färre hyddor öfver 

 vattenytan, på så stort afstånd från stranden, att man lemnade 

 ett tillräckligt bredt vattenbälte för att skydda invånarne mot 

 vilddjur och plundringar från det inre af landet. För detta ända- 

 mål valde man, vid stränderna af insjöarne, de ställen hvarest 

 den sandiga bottnen ej sluttade alltför mycket. På några hun- 

 drade fots afstånd från stranden, och parallelt med densamma, 

 nedslog man ett stort antal pålar, och ofvanpå dessa, som räckte 

 ett par fot öfver vattenytan, lades ett golf, på hvilket hyddorna 

 uppfördes förnämligast af flätade pilgrenar, som bekläddes med 

 lera. Dessa byggnader i genomskärning hafva framställt unge- 

 färligen denna figur: ' 



Några af dessa pålningar äro nu betäckta af omkring tjugo fots vat- 

 ten, så att pålarne i vissa fall måste hafva varit trettio fot långa. 



Denna byggnadsart är, såsom längre fram skall visas, ej så 

 hypothetisk, som man vid första betraktandet kunde tycka. Man 

 återfinner dessutom i Herodotus L. V c. 16 en noggrann be- 

 skrifning på Pangagernas boningar på sjön Pracias (n. v. Ta- 

 kmos) i Turkiet, hvilka tydligen voro af samma slag. I våra 

 dagar finnas liknande byggnader vid stränderna af Svarta Hafvet 

 och andra ännu snarlikare vid Indiska archipelagens kuster, vid 



O/vert, af K. Vet.-Akad Förh., d. 14 Januari 1857. 



