242 — 



det var antagligt, att endast utaf flera analysers medelresultat en 

 säker kännedom om den blåa massans sammansättning kunde 

 ernås. 



Vid en analys af Hr J. E. Sieurin, lwartill materialet ut- 

 valdes af en stuff af temmeligen likartad, blåaktig färg, utan att 

 dock möjligen något af grönare färg dervid kunde undvikas, be- 

 fanns mineralet proeentiskt innehålla: 



4.71. 



2.7<>. 



5;05*. 1.00. 



Kiselsyra . . . . 



. 45.S6 



syrehalt 23.8 > 2 



Lerjord . . . . . 



. 20.'>3 





14.1.51 



Jernoxidul . . . 



. 6.21 





1.378 



Manganoxidul . 



. spår 







Kalkjord . . . . 



. 0.52 



» 



0.148 



Talkjord 



. 8.S3 



» 



3.532 



Vatten 



8.19 



99.S4. 



» 



T.vso 



1.44. 



Om syreqvantiteten i R: .44: Si: 14 antages vara = 1:3:4.5:1.5 

 == 2:6:9:3, så blir den kemiska formeln R;Si + 2A4Si + 3i4, hvil- 

 let tyder på en Cördierit, som förlorat RS+AlSi eller en atom 

 Magnesiaglimmer, efter denna glimmers vanligen antagna sam- 

 mansättning, och under upptagande af tre atomer vatten. Att en 

 sådan öfvergång till glimmer, af åtminstone en del utaf minera- 

 let, skett, tyckas de små ofvannämda glimmerfjällen antyda, som 

 hufvudsakligen finnas på angränsningsytorna mellan de kristalli- 

 niska partier, hvilka tillsammans bilda den större massa, hvaraf 

 mineralet togs till denna analys. Antager man deremot syreqvan- 

 titeten i R:Ål:Si:H = 1:3:5:1.5 = 6:18:30:9 så blifver minera- 

 lets kemiska formel: R'Si 2 + 3AlSU4.59=2(R 3 Si 2 + 3AlSi) + 914. 



En annan af Hr C. E. F. Amårk utförd analys af detta 

 mineral, hvartill materialet togs ifrån en annan stuff, hvars huf- 

 vudmassa visade en något grönare färg, angaf en procentisk sam- 

 mansättning : 



