— 249 — 



kan ingå uti ett mjöl samt mera uti den ena sorten, än uti en 

 annan. 



Den andra bestämningsmethoden, hvilken äfven i allmänhet 

 blifvit begagnad vid nedananförda försök, består uti mjölets ut- 

 rörande med kallt vatten på en fin siktduk, hvarvid stärkelsen 

 afslammas och gluten qvarstannar på sikten. Denna method är 

 för praktiskt behof temmeligen tillförlitlig, då man vill undersöka 

 hvetemjöl af bästa qvalitet och som är fritt från kli och skal- 

 delar samt beredt af ett hvete, som före inbergningen icke . lidit 

 någon förskämning. År mjölet ej tillbörligen siktadt, så kommer 

 gluten att innehålla en viss mängd cellulosa eller lignin. -Har 

 deremot säden tagit på åkern skada, till följe af fugtighet, så 

 förmår ej växtfibrinen att vid afslamningen qvarhålla hela halten 

 af växtlim, utan detta åtföljer till en del det stärkelsehaltiga 

 vattnet. I förra fallet blir glutenhalten för stor och i det sed- 

 nare för liten. Tillika angifves glutenhalten för hög igenom för- 

 handenvarande fett, som icke medföljer stärkelsen vid afslamning. 

 Samma undersökningsmethod använd för rågmjöl, gifver alltid en 

 för ringa glutenhalt, emedan dess gluten äger en annan beskaf- 

 fenhet, än den hos det icke skämda hvetemjölet *). Emedlertid 

 bör man alltid ihågkomma, att den gluten, som fås äfven vid de 

 tillfällen, då slamningsmethoden med största fördel kan användas, 

 ingalunda angifver mjölets hela halt af proteinämnen, emedan de 

 lösliga deraf, såsom mucin, fröhvita, växtcasein, bortgå jemte stär- 

 kelsen, gummit, sockret m. m. Dessa måste derföre serskildt 



*) Glutens yttre beskaffenhet framträder högst olika, allt efter som växtfibrinen 

 eller växtlimmet deri utgör huvudbeståndsdelen. Hvetegluten är en samman- 

 hängande elastisk massa, liknande en köttmuskel, hvaremot räggluten och koru- 

 gluten visa intet sammanhang, utan bilda lösa, spridda floekor. I hvetegluten 

 ingår växtfibrin till vida större qvantitet, än uti de båda andra. Hvete, som 

 blifvit dåligt inbergadt eller redan pä åkern, till följe af fugtighet, börjat mälta, 

 lemnar en gluten, som mycket liknar råggluten. En så beskaffad hvetegluten 

 kan lätt, genom knådning med vatten, mekaniskt skiljas i tvenne delar, hvaraf 

 den ena är sammanhängande och elastisk, under det att den andra utgör en 

 flockig massa. Man skulle redan deraf kunna sluta, att en del af växtfibrin 

 öfvergår till växtlim, emedan halten af den förra aftager i förhållande som 

 halten af den sednare ökas. Då uti rågmjöl, efter en äfven under de mast 

 gynnande omständigheter iubergad gröda, ingen del af des9 gluten visar benä^ 

 genhet till trådighet och sammanhang, såsom hos den egentliga hvetegluten, sa 

 måste, redan vid rågkornens mognad, en tillräcklig stor mängd växtlim hafva 

 bildat sig, för att gifva åt hela glutenhalten en flockig beskaffenhet. 



