— 398 — 



i vatten" olösligt, deremot i alkalier utan förändring lättlösligt 

 ämne svårligen kunde misstänka något annat, aldraminst en syre- 

 fri förening af lägre chlqrhalt än i någon af dem jag förut lärt 

 känna, på sin höjd och med mera sannolikhet, ehuru svårflygtig- 

 heten ingalunda talade derför, en molybdensyrerik acisuperchlorid. 

 I förut citerade afhandling förekommer sidan 17, att »sesqui- 

 chloruren synes vid upphettning i kolsyra till större delen, sön- 

 derfalla i sublimerande chlorid och gul molybdensyra, möjligen på 

 bekostnad af kolsyran, som vid den starka glödhettan delvis re- 

 ducerats», sid. 19 vid en analys af sesquichloruren, att densamma 

 »först tvättades med ammoniakhaltigt vatten för att befrias från 

 spår af gul molybdensyra», samt sid. 68, att det »knappt skönj- 

 bara lager af ett hvitaktigt ämne», som erhölls bland andra 

 produkter vid glödgning af molybdenoxid och kol i chlorgas, »om 

 det också möjligen kan hålla chemiskt bundet chlor i ringa mängd, 

 åtminstone är att anse som en sönderdelningsprodukt af acichlo- 

 rider vid stark glödhetta». 



I sammanhang med sednast anförda torde vidare förtjena 

 omnämnas som en omständighet af serskildt intresse, att jag san- 

 nolikt i ifrågavarande chlorur funnit förklaringen på ett af Svan- 

 berg och Struve (»Om några molybdenföreningar och denna 

 metalls atomvigt», Vet.-Akad. Handl. f. 1848) uppgifvet förhål- 

 lande, hvars tolkning hittills trotsat alla mina bemödanden, att 

 neml. vid ett försök att framställa molybdenchloriden genom att 

 leda torr chlorgas öfver en glödande blandning af oxiden med 

 kol, jemte andra sublimater uppträdde »utåt rörets hela längd en 

 gulaktigt kristallinisk skorpa af en högst svårflygtig, i vatten 

 löslig chlorid». Dessa egenskaper öfverensstämma nemligen, 

 oafsedt lösligheten, med ingen mig bekant chlorförening, så nära 

 som med chloruren. Ånnu större är dock öfverensstämmelsen, 

 sådant detta sublimat finnes beskrifvet af C. J. Keyser (»Bidrag 

 till kännedomen af Molybden», Upsala 1851) neml. såsom »/, en 

 ljusgul förening, som var så svårflygtig, att den hade afsatt sig 

 straxt framom det fria kolet, var oföränderlig i luft och vatten 



