kan tvivle om, at den er forfattet i Norge; alle Navne findes i 

 norsk Form som Ragnilldr, AstriS, Eirikr; der bruges norske Ud- 

 tryk som herra om Prinser (herra Heinrekr S. 5 2 , herra Wili- 

 almr S. 9 13 , herra Magnus sterke S. 7 4 ), som hertuge for isl. 

 hertogi, som Franz for isl. Frakkland el. Frakkariki; der benyttes Ord, 

 som i 13de Aarhundrede var brugelige i Norge, men paa Island 

 enten aldeles ikke kjendtes eller endnu ikke var optagne, f. Ex. 

 rikti, rettari (I>ommer). fullkomliga, strift (Kamp,) striSa (kjaempe), 

 iandsherra. 



Dette Forhold vil end mere belyses ved en Undersogelse af 

 Sagaens Kilder. Forfatteren har aabenbart laant sine Efterretnin- 

 ger fra to aldeles forskjellige Kanter, fra de islandske Kongesagaer 

 og fra de danske Annaler. Fra Kongesagaerne har nan faaet 

 hele Stamtavlen indtil Sven Estridsson, i den egentlige Konge- 

 historie alt vedkommende de danske Kongers Forhold til Norge og 

 norske Konger samt en hel Del enkelte Notitser, isser kronologiske ; 

 alt stemmer med Suorres Fremstilling og kunde fordetmeste vaere 

 laant fra ham, dog muligens paa anden Haand gjennem en Bear- 

 beidelse, som vi vilde have kunnet kjende bedre til. hvis „Skjold- 

 ungesagaerne" forelaa i bedre Udgaver. De danske Annaler, 

 som har givet Sagaen dens Skelet, kjender vi ialfald i deres 

 Grundtrrek; det har vseret en Bearbeidelse af de Lundske An- 

 naler, dog ikke i nogen af de Former, vi hidtil kjender dem. 

 Mserkeligt nok har vi saaledes faaet de 3 f0rste Konger (Harald, 

 Erik, Erik) i en renere Skikkelse end i de danske Annaler; Sagaen 

 stemmer naermest med den roskildske Anonyms Uddrag fra Adam, 

 men afviger dog deri, at den ikke gjor Erik til Haralds Broder. 

 At disse 3 Konger er blevne Konger i Jylland, ikkeiDanmark 

 (som i alle danske og tyske Kilder), hcenger sammen med Forfat- 

 terens Fors0g paa at knytte den senere Erik til den norske Konge- 

 familie som Harald haarfagres Svigerfader, thi denne skulde 

 efter Snorre vaere Konge i Jylland. Som det vil fremgaa af vore 

 Henvisninger under Texten, gjenfindes det meste af Forfatterens 

 Efterretninger om Danmark i de forskjellige Bearbeidelser af de 



