6 H. H. REUSCH. 



Efter at have gjort os bekjendt med 

 en udpraeget Hule ligger det nser at for- 

 mode samme Dannelsesmaade ogsaa for 

 de trange Kl0fter, som mange Steder 

 gjennemsaitte Klipperne, og som i Ud- 

 seende ligne den beskrevne Hule. 



En Virkning af Braendingen er vel 

 ogsaa en Del af de mangfoldige Jette- 

 gryder, som findes rundt om i Distrik- 

 tet. Vi ville se lidt n0iere paa en en- 

 kelt Lokalitet, som barer det ikke videre 

 elegante Navn Madhullet (Fig. 5). Dette er en vest for Fredriksvaern 

 fra en Vig af Havet opgaaende Forsaenkning mellem to Smaafjelde. 

 Bunden, som er jsevnt og langsomt skraanende, dsekkes af tilrun- 

 dede Fjseresten. Disse ere, som jo ogsaa ellers gjerne er Kegel, 

 st0rst lsengst nede og aftage i det Hele taget i Storrelse opad. En 

 saadan Anordning af Stenene efter Storrelsen er, i Forbigaaende be- 

 meerket, ganske overensstemmende med, hvad vi paa Forhaand maa 

 slutte os til af Bolgernes Natur. Naar de vailte ind over Stran- 

 den, aftage de jo gradevis i Styrke; derfor rulles gjerne ogsaa de 

 smaa Stene hoiest op. 



Madhullets ostlige Side er retlobende, omtrent 25 Fod h0i og 

 nogetnser lodret; den er afglattet og forsynet med Skuringsstriber. 

 Den anden Side er forholdsvis meget mindre brat og dertil meget 

 ujaevn. Hvad dette sidste angaar, da kommer det af, at den be- 

 staar af talrige frerastaaende afrundede Partier og mellem dem lig- 

 gende, tildels til Jcttcgryder udsvarvede Fordybninger. 



Fig. 6 er en Tegning af det med x mserkede Parti, saaledes 

 som det viser sig fra y af. Man ser her, at den paa Kartet som en 

 lang og smal Indbugtning antydede, jettegrydeagtige Fordybning paa 

 en sseregen Maade udviiier sig nedentil. 1 ) Studerer man Forholdene 

 n0iere, da opdager man, at Udseendet hanger sammen med Retain- 



