i Tid ernes Lob vare plump ede opi af 

 Smaagutter, efterat Gryden for engang 

 var bleven t0mt indtil den angivne Dybde. 

 Derunder begyndte den oprindelige Fyld- 

 ning: Sand med smaa afrundede og kant- 

 rundede Stene, hvoraf adskillige fuld- 

 kommen regelmsessige saakaldte „Rive- 



Den st0rste af ^ivestenene" var 

 paa 4" og fandtes paa Bunden. Stene- 

 nes Bergart var meget forskjellig: I'or- 

 fyrcr, Gronstene, Kvartsiter m. ni.; kun 

 meget faa vare Syenit, Grydens og det 

 omgivende Distrikts Bergart, nsesten alle 

 altsaa langveis Gj tester. 



Indtil en Dybde af vel 2 Fod viste 

 Grydens Indre tydeligeSpor tilForvitring; 

 den 0verste Del maa saaledes gjennem 

 lscngere Tider have staaet torn. Forre- 

 sten saa man i den overalt den glatslebne, 

 Tversnit af en 9 Fod dyb Jettc- fuldkommen friske Syenit ; Sprsekker, som 



gryde med ^ggcndc Fyldning. ^ ^ Yffird at ^ m - 



get, der i sserlig Grad udmserkede denne 

 Gryde, var dens overordentlig skjonne Udsvarvning i Spiral, hvoraf 

 Fig. 9 soger at give et saa tro Billede, som muligt. Man kan iagt- 

 tage to Spiraler uafhaengige af hveranclre. Den ene begynder fra 

 Grydens dybeste Punkt og strsekker sig gjorende vel en Omgang 

 opad indtil en Hoide af 2' 11", hvor den ender meget tydeligt ki- 

 lende sig ud mellem to Vindinger af den anden Spiral. (Punktet 

 x paa Fig.). Nederst var Spiraldannelsen saa skarpt udprteget, at 

 der ved den afgrsendsedes et kegleformigt fremstaaende Parti paa 

 Bunden af Gryden. Den anden Spiral begyndte spidst ved y i en 

 Hoide af 1' 3" over Bunden og gik i vel tre Omgange opad lige 

 til den overste Rand. Spiralernes Hulninger vare isaer i den ne- 

 derste Del af Gryden dybt indsvarvede, lsengere oppe bleve de grun- 



