Efter saaledes at have gjort os bekjendt rned en af Vandfald 

 dannet Jettegryde vende vi tilbage til Madhullets og erkjende nu 

 ved Sammenligning, i det mindste hvad de mest karakteristiske 

 af disse angaar, det berettigede i at betragte dem som Vidner om 

 Havets Arbeide. En Fos virker paa et bestemt Punkt; den udsvar- 

 ver en Fordybning der, hvor den trwffer, uanseet — om end vel 

 undertiden modificeret af — Bjergets Spraikker og Struktur. Ved 

 Lovisenlund var ingen Afhamgighed af saadanne Forhold at be- 

 ma?rke. Anderledes er det med Havbrsendingen ; den er tilstede 

 langs hele Stranden. Om dens Arbeide skal foraarsage Dannelsen 

 af Jettegryder afhamger af Fjeldets Natur. Hvor der er Sprsekker, 

 str0mmer Vandet frem og tilbage inde i dem og udvider dem hel- 

 ved; er der forst aabnet Rum, vil der kunne dannes st0rre Vand- 

 hvirvler, som med rundtslaibte Sten udhuler Fjeldet videre. Og- 

 saa kan der, netop i en Bergart som den, hvori vore Gryder fln- 

 des, let va;re Partier, der ere lettere paavirkelige end Resten og 

 derfor hurtigere ta?res bort. Vi skulle i det F0lgende, hvorTalen 

 er om Corsica, gj0re Bekjendtskab med Hulninger, hvor dette 

 oiensynlig har va?ret Tilfseldet, men hvor dog neppe de i denne Hen- 

 seende saa forskjellige Bergartvarieteter robe sig ved ydre For- 

 skjelligheder i Sammensastning eller Struktur. 



Fossene virke vertikalt, Brsendingen mere horisontalt. Derfor 

 kan den heller ikke som Fossene frembringe saa dybe, oventil 

 forholdsvis trange „Br0nde"; de af den frembragte Gryder ere 

 enten temmelig grunde eller ogsaa aabne udadtil med Vei for 

 de ud- og indstr0mmende Bolger, netop saadanne som de vigtigste 

 af Madhullets Gryder. (Se Tegningen og Kartet Fig. 5 og 6). 



Brrendingen virker dog for en Del ogsaa som en Fos. 



les udslettede den acldre, maa man erindre, at Stenenes Omlmrvlen sandsynlig- 

 vis alene har foregaaet na;r Bunden. Her er ogsaa den gamle Spiral udslcttet. 

 Under Grydens viderc Uddannelsc naaede Stenene ikke haiere end til x, og her 

 ender derfor den nye Spiral. At Vseggenes Afnytning ikke har fundet Sted 

 helt op til Randen under Dannelsen af Grydens dybere Partier, beridnes ogsaa 



