til af det Foregaaende, b0r der desuagtet maaske udtrykkelig pe- 

 ges paa, da den saa paafaldende adskiller den her behandlede Egn 

 fra den corsikanske, som vi nu skulle gaa over til at beskrive, og 

 det er, at man for Tiden hun ser faa Spor af Forvitring ; ja mange 

 Steder er det naesten, som om Isen skulde vsere smeltet vsek den 

 Dag igaar, saa frisk ser Fjeldets glattede Overflade ud. Slaar man 

 en Flis af med Hammeren, er den for 0iet ligesaa uforvitret som 

 et Stykke, der med Mineskud er bragt frem dybt fra det Indre. 

 Ogsaa her maa vi imidlertid vogte os for overilede Slutninger, f. 

 Ex. den, at Tiden siden Isperioden overhovedet er gaaet sporlost 

 hen over Fjeldet. Det er nemlig i hoi Grad sandsynligt, at navn- 

 lig Klipperne langs Soen, der jo naermest har beskjseftiget os, forst 

 i den allerseneste Tid ere blevne udsatte for Luftens Paavirkning. 

 Fjeldet har jo, som de Side 15 i Anm. nsevnte Grusafleiringer laare, 

 for en stor Del siden Istiden ligget dybt begravet under Havet, 

 saa dybt, at det har ligget udenfor Bolgernes Virkekreds, der som 

 bekjendt kun strsekker sig forholdsvis ubetydelig ned under Over- 

 fladen. Det kan vel ogsaa, i det Mindste delvis, have veeret be- 

 dsekket af Grusafleiringer, der efter Landets Haevning ere bort- 

 skyllede af Hav og rindende Vand. 



Forvitret Fjeld. 



Den vestlige og sydlige Del af Corsica udgjor en sammen- 

 hacngende, stor Granitmasse. Fra Egnen om He de Rousse nord- 

 vestligst paa 0en indtil henimod Bonifazio paa Sydspidsen udgjor 

 denne Bergart Hovedmassen af 0ens mocgtige, brede Hovedryg, som 

 mod Vest falder af mod Havet, mod 0st graandser til de lavere, 

 en Skiferformation tilhorende Straekninger i 0ens Midte. Bencevnel- 

 sen Ryg er dog maaske mindre korrekt, for saa vidt man derved 

 alene vilde ta3nke sig noget fuldkommen massivt. Fjeldmassens 

 Sider ere nemlig furede af talrige tversgaaende Dale, der gaa ned 

 mod 0st og Vest. Ryggene mellem disse ere atter furede af min- 

 dre Dale. Man faar paa den Maade en Hovedfjeldkam, Forgrenin- 

 ger fra den og atter mindre Forgreninger heraf. 



