CHRISTIANIA VTDENSK.-SELSK. FORHANDIi. 1 8 7 8. No. II. 5 



bestemte Oplysninger orn Tiden for Kontorets Stiftelse; men den 

 bestyrker alligevel de af raig forhen udtalte Anskuelser om Maa- 

 den, hvorpaa denne er foregaaet, og meddeler os tillige det seldste 

 sikre Livstegn, sora hidtil haves fra Kontoret. Noget Stiftelsesdo- 

 kument, hvorved dette med en Gang skulde vsere organiseret, har 

 vel overhovedet neppe nogensinde vaeret udstedt, og der kan saa- 

 ledes neppe heller tales om bestemt Aar og Dag for dets Stiftelse, 

 uagtet det maa ansees for sandsynligt, at dets endelige Udvikling 

 er foregaaet i et forholdsvis kort Tidsrum (1343— 1357). Men det 

 nu gjorte Fund giver grundet Anledning til at haabe, at fortsatte 

 Undersogelser kunne bringe flere Aktstykker for Dagen, som kunne 

 belyse Gangen i den Udviklingsproces, hvoraf Bergens Kontor frem, 

 gik, og derfor er det af den storste Vigtighed, at man har sin Op- 

 mserksomhed henvendt paa Bergerfarerarkivet i Lubeck. I dette 

 kan der nok fremdeles findes mange nye Vidnesbyrd om Styrken 

 af den Associations aand, som forst fremkaldte Dannelsen af de 

 tydske Gilder i Bergen, derefter Kontorets og tilsidst de tydske 

 Laugs Oprettelse paa norsk Grund. Alt dette er, tiltrods for alle 

 Forskjelligheder, dog beslsegtede Fsenomener, og man kan ikke tabe 

 af Sigte, at der bestaar en indre Sammenhseng mellem dem, for- 

 saavidt de samtlige ere Udtryk for en og samme Retning i Tidens 

 Liv. Paa samme Tid, som man noie maa holde Kontoret, de der- 

 med forbundne Laug og Gilderne ud fra hinanden, maa det ogsaa 

 erindres, at de ifolge sin Oprindelse have mange Beroringspunkter. 



Uagtet Gildeskraaen ikke er bevaret i nogen samtidig Afskrift- 

 har jeg dog foretrukket at gjengive den i et bogstavret Aftryk. 

 Den eneste Afvigelse, som jeg derved har tilladt mig, er den, at 

 jeg anvender smaa Begyndelsesbogstaver. Den er, som de tidligere 

 kjendte Skraaer, kun ganske kort og afviger med Hensyn til Ind- 

 holdets Art ikke meget fra disse. Men foruden den almindelige 

 kulturhistoriske Interesse, som knytter sig dertil, har den ny- 

 fundne Skraa ogsaa sin srcrlige Interesse ved det Lys, den, som 

 ovenfor omtalt, kaster over en enkelt ma:rkelig historisk Be- 

 givenhed. Den bliver derigjennem den mserkeligste Skraa, som 

 kjendes fra noget Gilde i Norge. 



