st0rste Del af sin Udvikling. Dog optrsede mindre, individuelle 

 Afvigelser, idet enkelte mindre Partier kunne vsere nogne, sora hos 

 andre af samrae Storrelse ere skjadbekladte. Hos det storste af 

 de erholdte Individer (p) har Skjailbeklsedningen naaet sin st0rste 

 Udbredelse; hos alle de ovrige ned til Ind. a, med en Totall. af 

 llgmm., er den i det store taget temmelig ligeligt udviklet. 



Hos Yngelen med en Totall. af G2mm. (B) er Skjadbeklazdnin- 

 gen fremspirende paa Legemets forreste Dele, medens Halen og 

 Finnerne endnu ere nOgne; hos Ind. A, hvis Totall. er blot 37mm., 

 er Legemet ganske nogent. 



Skjasllene ere forholdsvis smaa, og sacrdeles tsetstillede. Storst 

 ere de paa den forreste Del af Halen, og paa Legemets Sider; op 

 imod Eyg- og Buglinie blive de betydeligt mindre, og ere sserde- 

 les smaa, hvor de optraede paa selve Finnerne, ligesom ud mod 

 Halespidsen. 



I sin fulde Udvikling er Legemet skjaelbeklaedt lige hen til 

 Hovedet, og paa Bugsiden lige hen mod Grunden af Ventralerne. 

 Ligeledes er SkjadbeklaMlniimcn tilstode hmgs helc Grunden nar- 

 mest Dorsalen og Analen, og stra?kker sig ud over disse Finner 

 indtil henimod deres Midte, hengst paa Dorsalens mellemste Del, 

 men ophorer ganske henimod Finnernes Slutning. 



Hos de ikke fuldvoxne Exemplarer er i Regelen Nakken nogen, 

 ligesom Grunden af Analen og Dorsalen, tilligemed disse Finner 

 selv. • Dog have enkelte mindre Indiv. ogsaa disse Partier skjad- 

 beklsedte, ligesom de udvoxede. Bugen er hos enkelte af disse 

 yngre Indiv. fuldt skjadbeklrcdt, hos andre blot paa Siderne, ligesom 

 Skjadlene langs dens Midte kunne delvis eller ganske mangle. 



For at vise Skjselbeklaidningens Varieren hos de forskjellige 

 Individer, meddeles kortelig dennes Fordelig hos alle de hidtil er- 

 holdte Exemplarer. Paa Hovedet kan ikke opdages Skjael hos noget 

 Individ; ligeledes ere Pectoraler og Ventraler altid n0gne. 



1. Fuld Skjadbeklaedning lige hen mod Hovedet og paa Under- 

 siden mod Ventralerne; paa Finnerne er Grunden af Dorsalen og 

 Analen skjalbekkedt (k, 1, p.) 



