disse Straaler beklsedte med en tykkere Hud, end de 0vrige, samt 

 ere i Spidsen fri, et tydeligt Bevis paa, at de tjene Dyret som Kry- 

 beorgan. Pectoralerne ere forholdsvis lange, og naa, naar de b0ies 

 fremover, til Lindsens Forrand eller Midte. 



Straaleantallet i Dersalen . . 97 j 97 97 96 

 Do. i Analen . . . 83 ! 86 87 85 

 Do. i Pectoralen . . 19-19 j 21— 21 22 - 23 21— 22 



Dorsalen indeholder saaledes 96—97 Straaler, hvortil kommer 

 den halve Caudal med 6 Straaler, tilsammen 102—103 Straaler. 



Analen indeholder 83- 87 Straaler, hvilket tilsammen med de 

 5 Straaler, der danne den anden Halvdel af Caudalen, udgj0r 

 88-89 Straaler. 



Af Totallaengden udgj r 



81mm. 





265m™. 



\± 



Hovedets Lsengde 



4,37 



4,58 



' 4,41 



4,53 



Legemets Hoide 





8,76 



7,79 



7,02 



Snudens Afstand fra Dorsalen . 



3,68 



3,93 



3,78 



3,68 



Snudens Afstand fra Anus . . 





2,53 



2,52 



2,37 



Halens Lsengde 





1,65 



1,65 



1,72 



Skjaellene ere tilstede hos begge de storre Indiv. (c og d) i 

 sin fulde Udstrsekning, og beklaede hele Legemet lige hen til Ho- 

 vedet, samt Grunden og Dorsalen og Analen lige indtil ud imod 

 deres Rande; Hovedet, Pectoraler og Ventraler ere nogne. De 

 Skjsel, der bekhede Finnerne, ere mindre, end Legemets. 



Hos det mindre Ind. (b) ere Finnerne, saavelsom Grunden 

 langs disse, nogne; iovrigt er Skjaelbeklaxlningen fuMt udviklet. 

 Hos det mindste Ex. (a) er, foruden Finnerne samt Grunden langs 

 disse, tillige hele Nakken nogen, ligesom Skjadbeklsedningen paa 

 Halespidsen er sparsom, og i sit forste Anlseg. 



Sidelinien er ret tydelig, tildels i hele sin La?ngde. Den ud- 

 springer ved Gjsellespaltens 0vre Ende, gjor en liden skarp Bue 



