hvoraf det yderste Par er kortere, end de 0vrige, der samtlige 

 oratrenthave samme Lsengde; de ere udelte, men fint articulerede. 

 Caudalen, der sora ovenfor naevnt ved Roden er bedsekket af den 

 sidste Dorsal og Analstraale, har en Lsengde af omtr. en Tiendedel 

 af Totallaengden. 



Pectoralerne udspringe noget bagenfor Anus, lige bag Gjsel- 

 lespalten, saaledes at deres Rod berores af Gjadlehinden. De tselle 

 11, paa den anden Side 12 Straaler, der ere delte omtr. fra Midten 

 af. Pectoralens Grundlinie udgjor lidt over Halvdelen af Interorbi- 

 talrummets Bredde. De overste Straaler ere de laengste, de fol- 

 gende efterhaanden kortere; dens Lsengde indeholdes i Totall. na> 

 sten 7 Gange. Hele Finnen er yderst blod og bojelig. 



Ventralerne ere tilstede som 2 lange Filamenter, hver indhyllede 

 i en tyk Hud, og fa3stede til Tungebenet, umiddelbart ved Gjselle- 

 spaltens nedre Ende. I sin f0rste Halvdel ere de udelte, men dele sig 

 paa Midten i 2 Traade, hvoraf den ene er lsengere, end den anden. 

 Ventralens hele Lsengde udgj0r hos det eneste undersogte Indiv. 

 omtr. en Trediedel af Legemets Laengde, men varierer sandsynligvis 

 hos Imlividerne. 



Sidelinie eller Skjsel findes ikke. Derimod er der langs Under- 

 kjseven en Rsekke af 4 store, aabne Porer, hvoraf den forste staar 

 na3rved Symplysen, den sidste paa Kjsevens bagre Rand. Paa hver 

 Side af Overkjseven, umiddelbart ved Randen, staa 3 lignende Porer, 

 samt en enkelt paa hver Side hen under 0iet. 



Da Individet maatte skaanes, blev ikke dets Ventrikel under- 



S0gt. 



Fam. S c o p e I i d ae. 

 33. Scopelus mulleri, (Gmel.) 



Salmo mulleri, Gmel. Syst. Nat. ed. 13, torn. 1, p. 1378 (1788). 

 Scopelus glacialis, Reinh. Overs. 1835-36 KgL D. Vid. Selsk. Nat. Math. Aft. 

 6 Del, p. CX (1837). 



3 Ind. bleve optagne med Trawlnettet paa Stat. 295, omtrent 

 GO Mile vestenfor Hammerfest, den 14de Juli. Dybden var her 1110 

 Favne, Temperaturen -Z- 1,2°. Bunden Biloculina-htv. 



