Q. O. SAES. CHARACTERISTIK AE VORE BAEDEHVALEB. 



mellem alle 3 Arter, og det synes allerede heraf tydeligt at 

 fremgaa, at man har her for sig en og sarame SIsegtstype 

 (Balaenoptera). Hos alle 3 Arter har Kroppen sin st0rste 

 Brede eller Hoide i den forreste Trediedel eller omtrent 

 over Brystfinnerne. Dog maa det erindres, at denne Del af 

 Kroppen er meget foranderlig. idet Brystregionen paa Grund 

 af de eiendommelige Brystfurer kan betydelig udvides. Hos 

 Exemplarer, der ere begyndte at gaa i Forraadnelse, opblseses 

 ofte denne Del af Kroppen ved den inden Kropshulen for sig 

 gaaende Gasudvikling til et ganske enormt Omfang. Bag 

 Brystregionen afsmalnes Kroppen mere eller mindre hurtigt, 

 idet den tillige bliver lidt efter lidt staerkt sammentrykt fra 

 Siderne, og den bagenfor Analaabningen liggende Del, Halen, 

 har altid saavel oventil som nedentil en mere eller mindre 

 h0i og skarp Kam, hvorved denne Del nsesten faar Formen af 

 et Aareblad og i Overensstemmelse med denne Bygning vil 

 under Dyrets Bevsegelser kunne virke som et saBrdeles kraf- 

 tigt Sv0mmeredskab. Den paa Enden af Halen siddende hori- 

 zontale Halefinne synes vaesentlig at va?re Hvalen til Nytte 

 for hurtigt at kunne forandre sin Stilling i Vandet, naar den 

 vil op for at puste og igjen vil tilbunds. Den har hos alle 3 

 Arter en meget lignende Form og er bagtil i Midten ved et 

 kort Indsnit delt i 2 seglformige Side-Lober. Ryglinien viser 

 hos alle Arter over 0inene en Samkning og er derpaa ganske 

 jevnt b0iet indtil Rygfinnen, hvorfra den med et mere lige 

 Forlob fortsastter sig bagtil over Haleregionen, indtil den ved 

 Halefinnens Rod ender med en stserk Boining nedad. Bug- 

 linien er i den forreste Del ligefra Underkjaavens Spids eller 

 Hagen op til Navlen mere eller mindre stserkt buet; lamgere 

 bagtil har den et mere uregelmscssigt Forlob, idet Genitalre- 

 gionen altid viser sig noget fremspringende. Hovedet synes 

 ikke, saaledes som jeg f0rst antog, at va3re tydeligt afsat fra 

 Kroppen, og dets bagre Gramdse er derfor heller ikke udven- 

 digt synlig. Overmen er altid staerkt fladtrykt, hvorfor den 

 seet i Profil viser sig saerdeles smal og kun yderst svagt b0iet. 



