lagttagelser over det syttestlige Norges Torvmyre. 



A. Blytt. 



(Foredraget i M det den Site Marts 1882.) 



De almindelige Slutninger, hvortil disse Undersogelser have 

 ledet, ere allerede offentliggjorte. dels i Liitken og Warming: 

 „Tidsskrift for populate Fremstillinger af Naturvidenskaberne'-, 

 Kbhavn. 1878, p. 92—103, dels i Engler: „pflanzengeographisehe 

 Jahrbucher", Leipzig 1881, p. 11—21. En noesten ordret Over- 

 sjettelse af den Del af sidstncevnte Afhandling, der handler om 

 Myrene, meddeles nedenfor. 



Men de saerskilte Unders0gelser, hvorpaa Slutningerne grunde 

 sig, ere ogsaa af Betydning, og jeg vil derfor meddele dem i Ud- 

 drag, dog kun forsaavidt, som de vedkomme Torvlagenes Bygning 

 og Mcegtighed paa 0stlandet, hvor Stigningsforholdene ere bedst 

 kjendte. 



Undersogelserne foretoges dels ved Bes0g ved Torvdrifter, 

 som imidlertid ere sjeldne i 0stlandets skovrige Egne, og hvor man 

 desuden ofte bliver skuffet i sit Haab om at faa se meget, fordi 

 der staarVand i Gr0fterne; dels og isair ved Iljaelp af et Torvbor, 

 hvis hule Cylinder har et Laag, der aabner og lukker sig, naar 

 Boret, efter at vccre stukket ned, vrides til venstre eller hoire, 

 saa at man er istand til at optage Torv fra bestemte Dybder. 1 

 Naar man giver sig Tid, kan man paa denne Maade faa god Rede 

 paa Torv- og Stnbbelagene i en Myr. 



