2 IAGTTAGELSER OVER DET SYD0STLIGE NORGES TORVMYRE. 



I Tabellen ere Myrene, for at lette Oversigten, ordnede efter 

 Heiden over Havet. Hoiden maaltes ved Hjselp af et fortrinligt 

 Aneroidbarometer (fra Baker i London). Instrumentet blev flere 

 Gange provet paa det meteorologiske Institut ved forskjellige Luft- 

 tryk. De corresponderende Barometerstande ved Havets Overflade 

 meddeltes fra Institutet, saa at de beregnede Hoider niaa ansees 

 for meget paalidelige. 



I hver Myr blev der boret paa fiere Steder. Det viste sig 

 nerved, at den sanime Vexling i Fugtighedsforholdene, som den 

 Dag i Dag gjor sig gjaeldende paa Myroverfladens forskjellige 

 Steder, i Regelen ogsaa gjentager sig i dybere Lag for de samrne 

 Steders Vedkommende. Saaledes findes Stubbelag i Torven isser 

 paa de t0rrere Dele af Myrene, som i vore Dage ere skovbevoxede, 

 og Lagene paa Myrens vaadere Steder, hvor Afbrydelserne i Til- 

 vexten have vacret kortvarigere, indeholde ofte andre Planterester 

 og ere mregtigere, saa at Myroverfladen paa Midten kan ligge 

 adskillige Fod hoiere end naormere Kanten (Tydskernes „IIochmoore")- 

 De ma^gtigste Torvlag findes i Regelen, men ikke altid, midt paa 

 Myren. De vaadere Dele af en Myr ligge ogsaa gjerne lamgst fra 

 Bredderne. Langs Kanten er det ogsaa ofte meget vaadt, for- 

 modentlig fordi Torven til en vis Grad dajmmer for det fra Br*d- 

 dernes Skraaninger nedrindende Vand. 



